Colloquia
type: channel
description: „Colloquia“ – du kartus per metus leidžiamas recenzuojamas Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto mokslo žurnalas. Žurnalo misija – skleisti XX–XXI a. Lietuvos bei Rytų ir Vidurio Europos regiono literatūros tyrimų, teorijos darbų, tarpdalykinių literatūros studijų medžiagą ir skatinti mokslinių idėjų apykaitą.
publisher: The Institute of Lithuanian Literature and Folklore / Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas
language: lt
publication name: Colloquia
issn: 1822-3737
items: Apie verstinę literatūrą ir jos ideologines deformacijas
items: Ką atveria šimtametis mokyklinis lietuvių literatūros kanonas?
items: Nardymas giliai, arba plaukimas laisvuoju stiliumi
items: „Blanki aušros šviesa“: suomių tyrėjus Tuomą Teporą ir Sinikką Selin kalbina Viktorija Jonkutė
items: Ką mums kalbėjo Petronėlė Orintaitė
items: Vokiečių kultūros intertekstai Jurgio Kunčino poezijoje
items: Berankis ir Vargalys – postkolonijiniai antiherojai? Ričardo Gavelio apsakymo „Berankis“ ir romano Vilniaus pokeris lyginamoji analizė
items: Šarlatanizmas XX a. 8-o dešimtmečio latvių literatūroje
items: Paskutinė Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūrybos mecenatė: nauji potėpiai Bronisławos Wolman portretui
items: „Bet kas nors turi rėkti“: Henriko Nagio poleminė pozicija žurnale Literatūros lankai
items: Lyginamieji literatūros tyrimai Violetos Kelertienės kritikoje
items: Pratarmė
items: Redakcinė kolegija ir turinys
items: Lyginamoji literatūra globaliame kontekste: politika, akademinė literatūra ir komparatyvizmo ateitis
items: Lietuva artimos tolimos Latvijos veidrodyje
items: Moterų apgyvendintas istorijos pasakojimas
items: Pasakojimais mes ne tik konstruojame, bet ir dekonstruojame savo gyvenimus
items: Sieksnis literatūrai matuoti. Laudacija Jūratei Sprindytei
items: Apie žūtbūtinį prisirišimą prie literatūros: žodis atsiimant Vytauto Kubiliaus premiją
items: Priklausomybė nepriklausomybėje, nepriklausomybė priklausomybėje
items: Ištrauka iš Onos Pleirytės-Puidienės "Mano gyvenimo knygos"
items: Lietuvių literatūros mokymo organizavimas ir kontrolė vėlyvuoju sovietmečiu
items: Avangardinė „Keturių vėjų“ karo apokalipsė
items: Maistas kaip grotesko įrankis šiuolaikinėje lietuvių ir latvių prozoje
items: Gyvenimo pasakojimas: latvių poetė Veronika Strėlertė
items: Rašytojų kuriamas istorinės atminties paveikslas: Saulės mūšis latvių literatūroje
items: „Atvirkščias“ Naujasis istorizmas ir latvių literatūra: Gundegos Repšės romanai
items: Kelios mintys apie naująsias lenkų ir latvių literatūros istorijas

Apie verstinę literatūrą ir jos ideologines deformacijas
type: item
description: Nijolė Maskaliūnienė ir Ingrida Tatolytė (sud.) 2024. Vertimas ir cenzūra sovietinės ideologijos sąlygomis: Lietuva, 1940–1990, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 572 p. ISBN 978-609-07-1118-7.
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Erika Valčiukienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 174
ending page: 182
doi: 10.51554/Coll.25.55.12

Ką atveria šimtametis mokyklinis lietuvių literatūros kanonas?
type: item
description: <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Viktorija Šeina, Aistė Kučinskienė 2024. Mokyklinis lietuvių literatūros kanonas: šimtmečio raidos rekonstrukcija, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 614 p. ISBN 978-609-425-399-7
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Žydronė Kolevinskienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 161
ending page: 173
doi: 10.51554/Coll.25.55.11

Nardymas giliai, arba plaukimas laisvuoju stiliumi
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Rimantas Kmita<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">(sud.) 2024. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Virsmo link. Vėlyvojo sovietmečio literatūros socialumas ir estetinė raiška<span style="color: #000000; …
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Rita Tūtlytė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 153
ending page: 160
doi: 10.51554/Coll.25.55.10

„Blanki aušros šviesa“: suomių tyrėjus Tuomą Teporą ir Sinikką Selin kalbina Viktorija Jonkutė
type: item
description: -
subject: Pokalbiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Viktorija Jonkutė
creator: Tuomas Tepora
creator: Sinikka Selin
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 137
ending page: 152
doi: 10.51554/Coll.25.55.09

Ką mums kalbėjo Petronėlė Orintaitė
type: item
description: Minint 120-ąsias rašytojos, publicistės, visuomenės veikėjos Petronėlės Orintaitės (1905–1999) gimimo metines, 2025 m. kovo 19 d. Maironio lietuvių literatūros muziejuje apie ją diskutavo literatūrologė dr. Solveiga Daugirdaitė, istorikė prof. dr. Virginija Jurėnienė, vakarą vedė literatūrologė Agnė Cesiulė. Čia pateikiamas sutrumpintas ir redaguotas renginio įrašas.
subject: Diskusija
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Solveiga Daugirdaitė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 121
ending page: 136
doi: 10.51554/Coll.25.55.08

Vokiečių kultūros intertekstai Jurgio Kunčino poezijoje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnis skirtas lietuvių poeto, prozininko ir vertėjo Jurgio Kunčino eilėraščiuose funkcionuojantiems vokiškosios kultūros ir literatūros motyvams ir intertekstams tirti. Remiamasi prielaida, kad asmeninės ir profesinės Kunčino sąsajos su vokiečių kalba ir kultūra lėmė savitą jų atspindėjimą kūryboje. Straipsnyje siekiama analitiniais pjūviais pademonstruoti iš pažiūros apibrėžtų, nuo tam tikrų pirminių vertinimų atsiejamų Kunčino eilėraščių interpretavimo alternatyvas. Susitelkiama ties trimis tyrimo aspektais: atminties išsaugojimo, jos reaktualizavimo ir skirtingų kartų autoidentifikacijos paieškų, vokiečių rašytojų bei dailininkų įtakos Kunčino poezijai.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Jurgis Kunčinas
  topic: keywords
subject: Wolfgangas Borchertas
  topic: keywords
subject: atmintis
  topic: keywords
subject: intertekstas
  topic: keywords
subject: recepcija
  topic: keywords
creator: Jūratė Jasaitytė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 103
ending page: 120
doi: 10.51554/Coll.25.55.07

Berankis ir Vargalys – postkolonijiniai antiherojai? Ričardo Gavelio apsakymo „Berankis“ ir romano Vilniaus pokeris lyginamoji analizė
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje postkolonializmo teorija taikoma Ričardo Gavelio kūrinių analizei. Lyginamas rinkinyje<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> Nubaustieji <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">(1987) publikuotas apsakymas „Berankis“ ir rašytojo romanas <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; te…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: postkolonializmas
  topic: keywords
subject: antiherojus
  topic: keywords
subject: liminalumas
  topic: keywords
subject: mimikrija
  topic: keywords
subject: Ričardas Gavelis
  topic: keywords
creator: Markas Aurelijus Piesinas
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 85
ending page: 102
doi: 10.51554/Coll.25.55.06

Šarlatanizmas XX a. 8-o dešimtmečio latvių literatūroje
type: item
description: <p lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjama šarlatanizmo tema dviejų latvių autorių kūriniuose – Margerio Zarinio romane Netikras Faustas (1973) ir Miervaldžio Birzės pjesėje Bišentropo balzamas (1970). Sovietų režimas propagavo progresyvizmą, racionalizmą ir ateizmą, todėl tos epochos požiūrį į šarlatanizmą galima apibūdinti kaip paniekinamą. Tai laikyta nelegalia veikla. Šarlatanizmo tema aptariamiems kūriniams teikė įtaigumo ir žaismingumo, o režimas pasinaudojo šiais kūriniais iškeldamas reikšmingus sovietų pasiekimus medicinoje. Taikstymasis su šia abejotina praktika atvėrė atotrūkį tarp ideologinių lozungų ir realybės; vadinamojo sovietinio dvasingumo fenomenas SSRS simbolizavo kur kas reikšmingesnį poslinkį – ilgainiui nustota slopinti religinių bendruomenių veiklą ir pradėta ieškoti naujų dvasingumo apraiškų. Birzę ir Zarinį domina mistika, okultizmas ir moksliškai nepaaiškinami reiškiniai, jie laviruoja tarp kelių kultūrinių ir kalbos sluoksnių, folkloro motyvų. Aptariami šių autorių kūriniai vertinami kaip atskiri platesnės (sykiu ir epizodinės) šarlatanizmo temos pavyzdžiai Latvijos literatūroje, žymintys ir rašytojų literatūrinės kūrybos kulminaciją, ypač Zarinio atveju. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-sp…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: latvių literatūra sovietmečiu
  topic: keywords
subject: šarlatanizmas
  topic: keywords
subject: apgaulė
  topic: keywords
subject: Margeris Zarinis
  topic: keywords
subject: Miervaldis Birzė
  topic: keywords
creator: Anna Auzāne
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 71
ending page: 84
doi: 10.51554/Coll.25.55.05

Paskutinė Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūrybos mecenatė: nauji potėpiai Bronisławos Wolman portretui
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Wolmanų šeima svariai prisidėjo prie Mikalojaus Konstantino Čiurlionio intelektualinio augimo ir jo, kaip dailininko, savirealizacijos. Nuo 1904 m. pabaigos iki 1907 m. Bronisława Wolman rūpinosi menininko pragyvenimu ir skatino jo kūrybines aspiracijas. Wolmanų bute vykę salonai turėjo reikšmės Čiurlionio pasaulėžiūros raidai. Šios šeimos remiamas menininkas pamatė Krymą, Kaukazą, Beskidus, meno kolekcijas penkiuose Vidurio Europos miestuose. Wolman skatino jo kūrybinius eksperimentus, domėjimąsi naujomis veiklomis (literatūriniais, fotografijos bandymais). Čiurlionio dėkingumą už palaikymą ir paramą liudija jo dedikacijos. Wolmanų išsaugoti artefaktai ir laiškai reikšmingai papildė menininko darbų ir dokumentų rinkinį. Šiame straipsnyje pateikiama naujų žinių apie Wolman ir jos šeimą, Čiurlionio biografijos detalių, gilinamasi į konkrečias demokratiškos mecenatystės aplinkybes. Publikacija parengta atlikus penkių naujų archyvų, esančių už Lietuvos ribų, tyrimą, pirminius šaltinius susisteminus ir pritaikius istorinį rekonstrukcinį bei interpretacinį metodus.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Bronisława Wolman
  topic: keywords
subject: Wolmanai
  topic: keywords
subject: Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
  topic: keywords
subject: demokratiška mecenatystė
  topic: keywords
subject: meno salonas
  topic: keywords
subject: biografija
  topic: keywords
creator: Nida Gaidauskienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 47
ending page: 70
doi: 10.51554/Coll.25.55.04

„Bet kas nors turi rėkti“: Henriko Nagio poleminė pozicija žurnale Literatūros lankai
type: item
description: <p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjama Henriko Nagio laikysena formuojant lietuvių egzodo žurnalo Literatūros lankai (1952–1959) estetinius prioritetus. Literatūros laukas jo vaizduotėje buvo konstruojamas kaip scena, kur vyksta „tik mūsų (ir į mus panašiųjų) drama“ (Vytautas Kavolis). Atskleidžiama poeto ir kritiko pažiūrų evoliucija: ilgainiui Nagys vis labiau tolo nuo modernistinės retorikos, skelbė, kad vertinant kūrybą jam svarbiausia – rašytojo savitumas ir ištikimybė meninei tiesai. Remiamasi XX a. 6-o dešimtmečio Nagio kritiniais tekstais, interviu, korespondencija su kolegomis.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Henrikas Nagys
  topic: keywords
subject: post-war exile culture
  topic: keywords
subject: Existentialism
  topic: keywords
subject: literary criticism
  topic: keywords
creator: Manfredas Žvirgždas
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 31
ending page: 46
doi: 10.51554/Coll.25.55.03

Lyginamieji literatūros tyrimai Violetos Kelertienės kritikoje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje lietuvių išeivijos JAV kontekste aptariami Violetos Kelertienės lyginamieji literatūros tyrimai.<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">Po Antrojo pasaulinio karo abipus Atlanto lyginamieji lietuvių literatūros tyrimai iš esmės tęsė iš tarpukario paveldėtą lyginamųjų istorinių tyrimų kryptį ir buvo plėtojami kaip nacionalinės literatūros istorijos priedas. Tačiau Kelertienė ir kai kurie kiti išeivijos literatūros kritikai literatūros komparatyvistiką metodologiškai atnaujino labiau nei rašiusieji Lietuvoje…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: lietuvių išeivijos literatūrologija
  topic: keywords
subject: Violeta Kelertienė
  topic: keywords
subject: JAV literatūros komparatyvistika
  topic: keywords
subject: postmodernistinė kritika
  topic: keywords
creator: Aušra Jurgutienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 15
ending page: 30
doi: 10.51554/Coll.25.55.02

Pratarmė
type: item
description: -
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Gintarė Bernotienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 9
ending page: 14
doi: 10.51554/Coll.25.55.01

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Gintarė Bernotienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-08-18
publication date: 2025-08-18
starting page: 1
ending page: 8
doi: 10.51554/

Lyginamoji literatūra globaliame kontekste: politika, akademinė literatūra ir komparatyvizmo ateitis
type: item
description: David Damrosch 2020. Comparing the Literatures: Literary Studies in a Global Age, Princeton University Press, p. 392, ISBN 978-069-123-455-7
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Karolina Bagdonė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 190
ending page: 194
doi: 10.51554/Coll.24.54.15

Lietuva artimos tolimos Latvijos veidrodyje
type: item
description: Viktorija Jonkutė 2024. Tarp praeities ir ateities: Kolektyvinė atmintis XX a. pabaigos Atgimimo laikotarpio lietuvių ir latvių kultūrinėje spaudoje. Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 327 p., ISBN 978-609-425-383-6
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Valdemaras Klumbys
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 184
ending page: 189
doi: 10.51554/Coll.24.54.14

Moterų apgyvendintas istorijos pasakojimas
type: item
description: Moterų istorijos eskizai: XIX a. antra pusė – XX a. pirma pusė, 2024. Sudarė Birutė Avižinienė ir Ramunė Bleizgienė, Vilnius: Lietuvių literatūros ir istorijos institutas, 400 p. ISBN 978-609-425-393-5.
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Reda Pabarčienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-24
publication date: 2024-12-24
starting page: 173
ending page: 183
doi: 10.51554/Coll.24.54.13

Pasakojimais mes ne tik konstruojame, bet ir dekonstruojame savo gyvenimus
type: item
description: -
subject: Pokalbiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Jūratė Čerškutė
creator: Aušra Jurgutienė
rights: Autorių teisių (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 160
ending page: 172
doi: 10.51554/Coll.24.54.12

Sieksnis literatūrai matuoti. Laudacija Jūratei Sprindytei
type: item
description: -
subject: Nuomonių domino
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Gintarė Bernotienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 157
ending page: 159
doi: 10.51554/Coll.24.54.11

Apie žūtbūtinį prisirišimą prie literatūros: žodis atsiimant Vytauto Kubiliaus premiją
type: item
description: -
subject: Nuomonių domino
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Jūratė Sprindytė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 154
ending page: 156
doi: 10.51554/Coll.24.54.10

Priklausomybė nepriklausomybėje, nepriklausomybė priklausomybėje
type: item
description: -
subject: Nuomonių domino
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Dalia Satkauskytė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 149
ending page: 153
doi: 10.51554/Coll.24.54.09

Ištrauka iš Onos Pleirytės-Puidienės "Mano gyvenimo knygos"
type: item
description: -
subject: Publikacija
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Birutė Avižinienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 131
ending page: 148
doi: 10.51554/Coll.24.54.08

Lietuvių literatūros mokymo organizavimas ir kontrolė vėlyvuoju sovietmečiu
type: item
description: Nors diskusijos apie literatūros mokymą mokykloje netyla ir šiandien, iki šiol stinga išsamesnio ir kritiškesnio literatūros mokymo ir jo kontrolės mechanizmų sovietmečio Lietuvoje aptarimo ir refleksijos. Stengiantis iš dalies užpildyti šią spragą, šiame straipsnyje, remiantis įvairia tyrimui aktualia medžiaga (archyvais, periodika, vadovėliais, mokyklinėmis programomis, amžininkų liudijimais, egodokumentika ir kt.), rekonstruojama, kaip buvo organizuotas literatūros mokymo procesas sovietmečiu. Koncentruojamasi į laikotarpį nuo Atlydžio iki sovietmečio pabaigos, kada švietimas imtas reformuoti. Straipsnyje aptariamos svarbesnės institucijos ir asmenybės – literatūros mokymo organizavimo lėmėjai, literatūros vadovėlių ir programų (aukštesnių klasių koncentrui) autoriai, medžiagos mokyklai rengimo kontekstas, taip pat ir mokytojų liudijimai apie reikalavimus literatūros mokymui ir tam skirtos medžiagos raidą. Siekiama panoramiškai apžvelgti ir susisteminti lituanistinio turinio formavimo(si) istoriją vėlyvuoju sovietmečiu.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: mokykla
  topic: keywords
subject: literatūros mokymas
  topic: keywords
subject: mokyklinė programa
  topic: keywords
subject: vadovėlis
  topic: keywords
subject: lituanistika
  topic: keywords
subject: sovietmetis
  topic: keywords
creator: Saulius Vasiliauskas
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 110
ending page: 130
doi: 10.51554/Coll.24.54.07

Avangardinė „Keturių vėjų“ karo apokalipsė
type: item
description: Karas ir jo lemta patirtis – svarbi XX a. pradžios literatūrinio avangardo tema. Lietuvoje ši tema buvo svarbesnė avangardiniuose Keturių vėjų, o ne Trečio fronto grupės kūriniuose. Karo tema ir su ja susijęs avangardinis karo vaizdinys lietuvių literatūros moksle nėra detaliau aptarti, todėl šiame straipsnyje ir bus siekiama tai padaryti. Jau 1909 m. prancūzų dienraštyje Le Figaro paskelbtame futurizmo manifeste, kuris žymėjo oficialią avangardo pradžią, jo autorius Filippo Tomaso Marinetti šlovino „militarizmą, patriotizmą, griaunamąjį anarchistų gestą, gražias idėjas, dėl kurių mirštama, ir panieką moteriai.“ Prasidėjus I pasauliniam karui, italų futuristai pasisakė už dalyvavimą kare, o kai kurie jų stojo savanoriais į paruošiamąjį Lombardijos dviratininkų ir automobilistų batalioną. Vokietijos ekspresionistai entuziastingai laukė karo, turėjusio nuversti savimi patenkintą valdžią ir jos propaguojamą materializmą, o Rusijos futuristai propagavo revoliucinį smurtą. Avangardas Lietuvoje, palyginti su Vakarų Europa, prasidėjo vėliau: jau po I pasaulinio karo ir kovų už nepriklausomybę, kuomet europietiškasis avangardas perėjo į antrąjį savo raidos etapą, siejamą su siurrealizmu ir dadaizmu. Todėl karo vaizdinys lietuviškame literatūros avangarde yra kitoks nei Vakarų Europos šalyse: jam nebūdingas prieškario Europos avangardo entuziazmas, o svarbesnės pokariniame avangarde išryškėjusios apokaliptinės karo siaubo ir nusivylimu juo reikšmės. Estetinio perversmo (karo) tema Europos ir Lietuvos avangarde šiame straipsnyje nebus analizuojama kaip jau ne kartą lietuvių mokslinėje literatūroje aptarta. Straipsnyje bendrosios I pasaulinio karo vaizdinio XX a. pradžios Europos avangardinėje literatūroje tendencijos bus pristatomos daugiau kaip to meto kultūrinis-literatūrinis fonas, nebūtinai tiesiogiai veikęs Keturių vėjų grupės kūrybą, bet svarbus bendram supratimui apie avangardo santykį su karu. Šis fonas yra reikšmingas bandant suprasti, kokią vietą lietuviškojo avanga…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: karas
  topic: keywords
subject: avangardas
  topic: keywords
subject: ekspresionizmas
  topic: keywords
subject: futurizmas
  topic: keywords
subject: Keturi vėjai
  topic: keywords
creator: Gitana Vanagaitė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 89
ending page: 109
doi: 10.51554/Coll.24.54.06

Maistas kaip grotesko įrankis šiuolaikinėje lietuvių ir latvių prozoje
type: item
description: Straipsnyje analizuojama grotesko ir gastropoetikos sąveika šiuolaikinėje lietuvių ir latvių literatūroje, daugiausia dėmesio skiriant latvių autoriaus Gunčio Berelio apsakymui „Es nekad nerunāju muļķības“ („Aš niekada nekalbėjau kvailysčių“, 2017) ir lietuvių autorės Ievos Dumbrytės romanui Šaltienos bistro (2021). Abiejuose tekstuose groteskiniai vaizdiniai, susiję su maistu, kanibalizmu ir kūno transformacijomis, atlieka svarbų naratyvinį vaidmenį ir koduoja socialinę bei politinę kritiką. Identifikuojamas grotesko porūšis – gastronominis groteskas (gastrogroteskas), kuris iki šiol Baltijos šalyse yra netyrinėta grotesko raiškos niša. Remiantis Bachtino pasiūlyta grotesko kaip virsmo metafora, teigiama, kad kiaulės ir mėsos simbolika šiuose tekstuose įkūnija kraštutinį žmogaus nužmoginimą, pasireiškiantį tiek darbo rinkoje (Dumbrytė), tiek politinėse sistemose (Berelis). Groteskas atlieka įprastinę funkciją ta prasme, kad apverčia tradicinius literatūrinius estetikos kanonus, o kartu suteikia šokiruojančią perspektyvą šiuolaikinėms aktualijoms.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: šiuolaikinė lietuvių ir latvių literatūra
  topic: keywords
subject: groteskas
  topic: keywords
subject: maisto simbolika
  topic: keywords
subject: kanibalizmas
  topic: keywords
subject: socialinė kritika
  topic: keywords
subject: bjaurumo estetika
  topic: keywords
creator: Laura Laurušaitė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 73
ending page: 88
doi: 10.51554/Coll.24.54.05

Gyvenimo pasakojimas: latvių poetė Veronika Strėlertė
type: item
description: Straipsnyje, pasitelkus „gyvenimo pasakojimo“ (Life writing) konceptą, susitelkiama į latvių poetės Veronikos Strėlertės (Strēlerte) savirefleksiją vaizduojant vaikystės prisiminimus bei į dviejų jai artimų žmonių – sūnaus Povilo Johansono (Pāvils Johansons) bei poetės Margitos Gūtmanės – atsiminimus apie ją, motiną ir poetę. Gyvenimo pasakojimo ir jo realizavimo atsiminimuose tyrimui svarbus amerikiečių literatūros ir autobiografinius pasakojimus tiriančių mokslininkių Sidonie Smith ir Julia Watson siūlomas instrumentarijus – sąvokos atmintis, patirtis ir tapatybė, glaustai pristatomas straipsnyje. Tyrinėjama motyvacija, paskatinusi poetą Strėlertę atsidėti vaikystės prisiminimų užrašymui, gilinamasi į realybės ir fikcijos santykį juose, pasakojimo apibūdinimą (autorės ar protagonistės balsas), daroma išvada, jog poetė pavaizdavo savo brendimo istoriją. Kalbant apie atsiminimų autorius nurodoma, kas jiems yra bendra (priklausymas tai pačiai kartai) ir skirtinga (šeimos, motinos, namų jausmas), kas lemia jų požiūrį į poetės asmenybę. Johansono prisiminimai leidžia pažvelgti į jo šeimos – poetės motinos, kultūros istoriko, religijų tyrėjo ir eseisto tėvo Andrejaus Johansono – požiūrių ypatumus ir santykius su sūnumi. Iškalbus artimiausių tėvų giminaičių rato, egzilyje atsidūrusios latvių inteligentijos aprašymas svarbus kaip kultūros istorijos medžiaga. Atsiminimų knygoje Gūtmanė pasakoja apie Strėlertę kaip apie „paprastą mirtingą žmogų“, sukurdama gyvą ir pilnakraujį Strėlertės asmenybės vaizdą, praplėsdama egzilio išgyvenimo temą, svarbią ir jai kaip atsiminimų autorei, ir Strėlertei, pabrėždama Strėlertės nesugebėjimą įsišaknyti ir atrasti namus. Strėlertės vaikystės prisiminimai svarbiai papildo latvių autobiografinės literatūros žanrą, o atsiminimai apie ją ne tik meniškai įtaigūs, bet ir yra pravarti medžiaga poetės gyvenimo ir kūrybos tyrinėjimams.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Veronika Strėlertė
  topic: keywords
subject: autobiografinė reprezentacija
  topic: keywords
subject: atsiminimai
  topic: keywords
subject: gyvenimo pasakojimas
  topic: keywords
subject: egzilis
  topic: keywords
creator: Ieva E. Kalniņa
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 49
ending page: 72
doi: 10.51554/Coll.24.54.04

Rašytojų kuriamas istorinės atminties paveikslas: Saulės mūšis latvių literatūroje
type: item
description: Atsižvelgiant į atminties studijų ir literatūrinės imagologijos siūlomas metodologines išeities pozicijas, straipsnyje analizuojama, koks 1236 m. rugsėjo 22 d. įvykusio Saulės mūšio atminties paveikslas kuriamas latvių rašytojų grožinės literatūros kūriniuose ir kokią vietą tame paveiksle užima lietuviai. Analizuojami XX a. 2–4 dešimtmečiais parašyti tekstai, kurių daugelį įkvėpė 1936 m. minėtos mūšio 700-osios metinės. Tai eilėraščiai, poemos, romanai, kitų literatūros žanrų kūriniai, kuriuos parašė Vilis Plūduonis (Vilis Plūdons, tikr. Vilis Lejnieks, 1874–1940), Karlis Fimberis (Kārlis Fimbers, 1898–1970), Richardas Ėrglis (Rihards Ērglis, 1881–1950), Janis Akurateris (Jānis Akuraters, 1876–1937), Atis Keninis (Atis Ķeniņš, 1874–1961) ir kiti autoriai. Latvių rašytojai siekė: 1) neadekvačiai sureikšminti savo tėvynainių (žiemgalių) vaidmenį mūšyje, neatsižvelgdami į objektyvius istorinius duomenis, 2) per mūšio temą išreikšti baltų bendrumo ir vienybės idėją. Pirmasis siekinys buvo stipresnis. Lietuvių paveikslas analizuojamuose kūriniuose palyginti blankus, meniškai neišraiškingas, be to, istoriškai netikslus (pvz., legendinė kunigaikščio Ringaudo asmenybė sistemingai vaizduojama kaip istorinė).
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Saulės mūšis
  topic: keywords
subject: istorinė atmintis
  topic: keywords
subject: Žiemgala
  topic: keywords
subject: baltų vienybės idėja
  topic: keywords
creator: Vigmantas Butkus
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 15
ending page: 29
doi: 10.51554/Coll.24.54.02

Pratarmė
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Gintarė Bernotienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 9
ending page: 14
doi: 10.51554/Coll.24.54.01

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Gitana Vanagaitė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 1
ending page: 8

„Atvirkščias“ Naujasis istorizmas ir latvių literatūra: Gundegos Repšės romanai
type: item
description: Straipsnio autorė, išmėgindama interpretacines Naujojo istorizmo galimybes, latvių rašytojos Gundegos Repšės romanus siūlo žvalgyti neatsiejus nuo jų istorinio konteksto. Atvira ir miglota Naujojo istorizmo metodologija skatina žaismingai įsitraukti į šio teorinio diskurso metodų ir interpretacinių strategijų svarstymus bei mąstyti kritiškai. Repšės romanus autorė taip pat siūlo skaityti kaip literatūrinę taip vadinamo „atvirkščio“ Naujojo istorizmo praktiką, t. y. kaip tam tikrą kūrybinio rašymo metodą, įgalinantį istorijos, literatūros ir rizominio mąstymo koreliacijas. Tai leidžia atskleisti galios sistemas ir prielaidas ir komentuoti jas „iš apačios“, taip formuojant naujus fikcijos, istorijos ir kalbos apmąstymo būdus. Taip interpretuojant straipsnyje parodoma, jog „atvirkščias“ Naujasis istorizmas kaip kūrybinio rašymo metodas skatina permąstyti galios struktūros, tebeegzistuojančios šiuolaikinėje visuomenėje, buvimą. Atminčių tinklas, perteiktas menine kalba, leidžia aiškiau išvysti dabarties situaciją ir praeities tęstinumą.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Naujasis istorizmas
  topic: keywords
subject: rizominis pasakojimas
  topic: keywords
subject: kūrybinis rašymas
  topic: keywords
subject: Gundega Repšė
  topic: keywords
creator: Ilze Jansone
rights: Autorių teisių (c) 2025 Ilze Jansone https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-01-07
publication date: 2025-01-07
starting page: 30
ending page: 48
doi: 10.51554/Coll.24.54.03

Kelios mintys apie naująsias lenkų ir latvių literatūros istorijas
type: item
description: <p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Being Poland: A New History of Polish Literature and Culture since 1918 (2018), ed. by Tamara Trojanowska, Joanna Nizynska and Przemysław Czapliński; with the assitance of Agnieszka Polakowska, Toronto Buffalo London: University of Toronto Press, 828 p. ISBN 978-1-4426-5018-3(cloth), ISBN 978-1-4875-2459-3 (paper). <p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">A New History of Latvian Literature: The Long Nineteenth Century, eds. Pauls Daija / Bendikts Kalnačs (2022) [Cross-Roads: Studies in Culture, Literary Theory, and History. Ed. by Ryszard Nycz, vol. 29], Peter Lang GmbH, 276 p. ISBN 978-3-631-86202-5 (Print), E-ISBN 978-3-631-85624-6, (E-PDF) E-ISBN 978-3-631-87395-3 (EPUB).
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Aušra Jurgutienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-07-04
publication date: 2024-07-04
starting page: 205
ending page: 215
doi: 10.51554/Coll.24.53.14