„Colloquia“ – du kartus per metus leidžiamas recenzuojamas Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto mokslo žurnalas. Žurnalo misija – skleisti XX–XXI a. Lietuvos bei Rytų ir Vidurio Europos regiono literatūros tyrimų, teorijos darbų, tarpdalykinių literatūros studijų medžiagą ir skatinti mokslinių idėjų apykaitą.
The Institute of Lithuanian Literature and Folklore / Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas
Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„Ne tik soc. realizmas“. Niuansuotai apie poetą ir poeziją sovietinėje sistemoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Donata Mitaitė 2025, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Žmogaus balsu: Apie Alfonsą Maldonį ir jo poeziją<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, ISBN 978-609-425-402-4, 371 p.
Ričardo Gavelio prozos (re)konstrukcija. Rašė metafizikas!
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Jūratė Čerškutė 2025. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Galvoja fizikas!<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Ričardo Gavelio prozos sistema: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">monografija, Vilnius: Lapas, 489 p. ISBN 978-609-496-018-5
Laiškai, gyvenimo palydovai ir liudininkai
<p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Janinos Degutytės laiškynas, 2025. Sudarė Giedrė Šmitienė, kn. 1: Nemeilės šešėly: susirašinėjimas su motina Janina Degutiene, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 303 [1] p., ISBN 978-609-425-408-6; <p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">kn. 2: Tveriantis ryšys: susirašinėjimas su Bronislava Jacevičiūte-Jėčiūte, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 384 [1] p., ISBN 978-609-425-410-9; <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">kn. 3: Draugystė laiškais: susirašinėjimas su Lena Rapaliene, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 273 [1] p., ISBN 978-609-425-409-3.
Vainikas už Mikalojaus Konstantino Čiurlionio laiškanešystę
Kalba, pasakyta atsiimant kūrybiškiausios 2025 m. knygos premiją
Kas parašyta ir neparašyta moterų? Pokalbis Viktorijos Daujotytės jubiliejaus proga
(Ne)dasakymai libreto istorijoje: vieno svarstymo protokolo ir jo tuščių vietų pėdsakais
Istorijos traktavimas Onos Radvilaitės-Mostovskienės romane Astolda. Tarp istorinės, gotikinės ir sentimentalizmo prozos
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje aptariama istorijos traktuotė Onos Radvilaitės-Mostovskienės istoriniame romane <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Astolda <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">(<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Astolda, Xiężniczka z krwi Palemona, pierwszego Xiążecia litewskiego, czyli nieszczęśliwe skutki namiętności. Powieść oryginalna z historii litewskiej<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 1807). Pasitelkus istorinio romano žanro teoriją straipsnyje tiriamas savitas, XIX a. pradžios Lietuvos literatūros lauko sąlygotas požiūris į Lietuvos istoriją (Mostovskienė aktualizuoja Palemono mitą, pasakojantį apie garbingą lietuvių kilmę iš romėnų, vaizduoja perėjimą nuo pagonybės prie krikščionybės) bei providencialistinis požiūris į istorijos tėkmę kaip amžiną kismą, kuriame šlovės ir nuopuolio momentai keičia vienas kitą. Atsiskleidžia ir Mostovskienės kaip vienos pirmųjų Lietuvos moterų rašytojų autorystės bruožai: laisvas eksperimentavimas su ikiskotiškojo istorinio romano žanro tipais, siekis atitikti moterims rašytojoms taikomus lūkesčius, kvestionuoti moters padėtį to meto visuomenėje. Romane susipina istorinio, gotikinio ir sentimentalizmo romano bruožai. Nors romanas <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Astolda <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">priskirtinas ikiskotiškajam istoriniam romanui, istorijos vaizdavimas jame turi gilesnę funkciją nei tik dekoratyvinė: <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Astolda<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> peržengia pseudoistorinio romano žanro rėmus.
Postmodernus komizmas: parodija ir pastišas posovietinėje Juozo Erlicko prozoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> Aktualizuojant postmodernios ir komiškosios literatūros tyrimų Lietuvoje būklę, straipsnyje tiriama parodijos ir pastišo raiška, jų tarpusavio ryšys, santykio su hipotekstais pobūdis Juozo Erlicko <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Knygos<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> (1996, 1998<sup style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">2<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 2006<sup style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">3<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">) ir <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">History of Lithuania<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> (2000) prozos tekstuose. Parodijos ir pastišo sampratos apibrėžiamos, jų tarpusavio santykis nustatomas remiantis postmodernizmo teoretikų Lindos Hutcheon, Fredrico Jamesono, Rose A. Margaret ir kt. darbais. Tiriama, kokio pobūdžio santykį Erlicko tekstai kuria su socrealizmo, nacionalinės lietuvių ir pasaulinės literatūros kūriniais. Atlikta analizė leidžia identifikuoti, kad Erlicko parodija yra difuzinė, bene visais atvejais ironiška ir kritiška socrealizmo metodu parašytų tekstų ir / ar Lietuvos sociokultūrinės tikrovės atžvilgiu. Su kitokio pobūdžio literatūriniais hipotekstais mezgamo santykio pobūdis dažniausiai yra pastišinis. Itin dažnai parodija ir pastišas susipina, funkcionuoja skirtinguose to paties teksto lygmenyse.
Eroso vaizduotės problema. Teoriniai klausimai ir šiuolaikinės lietuvių poezijos trajektorijos
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnio objektas – lietuvių poezijoje vis naujai pasirodantis eroso fenomenas, kurį lemia tiek poetinės kalbos paieškos, tiek ir platesnio kultūros, filosofinės minties lauko, literatūros istorijos procesai. Straipsnyje keliami probleminiai klausimai, ką reiškia eroso vaizduotė, koks fenomenologinis šio koncepto pagrįstumas, kuo ypatinga eroso vaizduotės reprezentacija šiuolaikinėje lietuvių poezijoje. Filosofų Maurice’o Merleau-Ponty, Jeano-Paulio Sartre’o<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> Wolfgango Iserio ir kitų autorių teorijos ne tik leidžia gilintis į eroso ir vaizduotės fenomenus, ne tik pagrindžia poezijai būdingą šių fenomenų sampratą, bet ir sudaro sąlygas konceptualizuoti eroso vaizduotę, ko ir siekiama straipsnyje. Straipsnyje aprašoma, kaip Sigito Gedos, Sigito Parulskio, Gyčio Norvilo eilėraščiuose, autoriams pasitelkiant savitą poetinio vaizdavimo, metaforų kalbą, perkuriamos meilės troškimo, eroso kaip geismo, kūno traukos, kūniško ir dvasinio ilgesio patirtys, išryškėjančios per lyrinio subjekto ir Kito vaizduotės prizmę.
Juozo Kėkšto kultūrinis tarpininkavimas: spaudos, vertimų ir originaliosios kūrybos sąveika
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje analizuojamos tarpukario Vilniaus literatų, vėliau – poetų žemininkų aplinkoms priklausiusio Juozo Kėkšto (1915–1981) kultūrinio tarpininkavimo praktikos. Teigiama, kad „paribio poetu“ įprastai laikomo Kėkšto vieta lietuvių kultūros istorijoje geriausiai atsiskleidžia tada, kai visos jo literatūrinės veiklos sritys – spaudos kūrimas, vertimai ir originalioji poezija, jų publikavimo strategijos – matomos ir vertinamos kaip vientisa kūrybinės veiklos erdvė. Būtent taip žiūrint geriausiai išryškėja skirtingų sričių tarpusavio sąveika, konkrečių verstų autorių reikšmė, paties Kėkšto veiklos nuoseklumas bei jo vieta lietuvių kultūroje. Tyrimas rodo, kad vertimas Kėkštui buvo ne antraeilė ar atsitiktinė veikla, o esminė kūrybinės laikysenos dalis, leidusi ne tik aiškiau artikuliuoti estetines ir idėjines nuostatas, bet ir kryptingai formuoti tekstų atranką, jų interpretaciją bei recepcijos horizontą. Taip Kėkštas atsiskleidžia kaip aktyvus kultūrinis ir tarpkultūrinis tarpininkas, jungęs skirtingas literatūrines erdves ir kartu formavęs simbolines ir fizines bendruomenes, grindžiamas ne teritoriniu ar politiniu bendrumu, o bendra katastrofinės epochos patirtimi, egzistencinėmis laikysenomis ir ištikimybe kūrybai bei kultūriniam darbui. Šiame procese ypač ryškiai iškyla Czesławo Miłoszo figūra – jo poezijos vertimai susieja skirtingus Kėkšto veiklos laikotarpius ir kontekstus.
Miško sesių balsas: (ne)žinomos patirtys Dianos Glemžaitės poezijoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje analizuojama Dianos Romualdos Glemžaitės-Bulovienės (1925–1949) paskutiniųjų dvejų gyvenimo metų – brandžiausia – kūryba, rašyta besislapstant, bendradarbiaujant kaip ryšininkei ir tapus partizane. Siekiama nagrinėti šio laikotarpio eilėraščiuose atsiskleidžiančias patirtis kaip poetines partizaninio karo raiškos struktūras ir kelti klausimą apie jų autentiškumo statusą, semantines partizaninės literatūros teksto ribas, karo literatūros skaitymo kodus. Interpretacinė prieiga grindžiama literatūros sociologo Dominique’o Maingueneau aprašytu abipusiu teksto ir konteksto santykiu, tekstų analizei pasitelkiama jo pasiūlyta paratopinės sankabos sąvoka, remiamasi semiotinės analizės principais. Į partizaninės literatūros tyrimus neįtrauktas Glemžaitės kūrybos palikimas iškelia moteriškos autorystės reikšmės klausimą. Laikantis nuostatos, kad partizanų kūryboje egzistuoja nepaneigiamas ryšys tarp eilėraščio kalbančiojo ir tą eilėraštį rašančiojo, tekstų interpretacijai pasitelkiami biografinį diskursą konstruojantys tekstai (atsiminimai, laiškai, archyvinė kūrybos medžiaga, istoriniai tyrimai). Tyrime telkiamasi į patirtis, susijusias su šio laikotarpio Glemžaitės poezijoje išryškėjusia supratimo problema, kuri plėtojasi dviem trajektorijomis: bendrą partizaninio kelio pasirinkimo klausimą bei supratimą ir specifinį – moters pasirinkimą. Pirmuoju atveju atskleidžiamos partizaniško gyvenimo patirtys, įtvirtinamos per <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">mes/jie<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> perskyrą, klajūnystę, benamystę, radikalaus pasikeitimo savivoką ir veiklią tėvynės meilę; antruoju – per tik moterims skirtą vertinimą ir partizanišką motinystę. Šie erdviniai, veikėjų, elgesio modelių ir kt. elementai Glemžaitės poezijoje pasirodo kaip paratopinės sankabos.
„Diena graži, be jokių įvykių“, arba Apie kronikinį partizanų dienoraštį
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šis tyrimas atsirado iš klausimo, kilusio dirbant su Lietuvos partizaninio karo (1944–1953) dalyvių asmeniniais dienoraščiais (štabo dienoraščiai į tyrimo lauką nepatenka): kodėl gana didelė jų autorių dalis, nepaisant nepalankių aplinkybių, stengiasi dienoraštį pildyti kasdien, tarsi suvokdami tokią dienoraščio formą kaip būtinybę ar įpareigojimą? Klausimas sugrąžino prie laiko patirties ir jos užrašymo dienoraštyje problemos. Pradėjus nuo svarstymo, kokį laiko matavimo bei suvokimo būdą siūlo modernus dienoraštis kaip tam tikra žanrinė forma ir kaip ja savo nugyventą dieną užrašo partizanai, išryškėjo, kad laiko užrašymas dienoraščio forma ir teminis jo apmąstymas turinio lygmenyje veriasi kaip įtampos ir derybų erdvė tarp dienoraščio kaip istoriškai susiformavusios asmens laike fiksavimo formos ir konkrečios ja užrašomos patirties. Remiantis dienoraščio istorijos tyrėjų darbais ir dienoraščių (Jono Junoko, Balio Vaičėno, Broniaus Vasiliausko, Andriaus Žemaičio, Antano Žiogo ir kt.) analize tyrime konceptualizuojamas kronikinis dienoraštis, dėmesį sutelkiant į santykį tarp dienos bei kalendorinės jų sekos ir įrašo turinio struktūros bei įvykio kaip pasakojimo pagrindo problemos.
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Lietuvių literatūros istorijoje modernizmas daugiausia susietas su <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">fin de siècle<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> neoromantizmo, simbolizmo ir avangardo kryptimis. Svetimiausia lietuvių modernistams buvo dekadento etiketė, nors modernizmą negatyviai vertinę kritikai jo terminą vartojo dažniausiai ir įteisino labiausiai. Tik Broniaus Krivicko (1919–1952) darbe „Jono Aleksandriškio-Aisčio idėjų pasaulis“ (1943), remiantis akademiniais ir estiniais argumentais (Eckarto von Sydowo <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Die Kultur der Dekadanz<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 1921), europietiškiausio Lietuvos modernisto Jono Aisčio (1904–1973) poezija ir ją publikavęs žurnalas <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Pjūvis<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> buvo priskirta dekadentiško meno sričiai. Paradoksalu, tačiau istoriškai turime pripažinti, kad Lietuvoje dekadanso dvasia ryškiausiai blykstelėjo savaip ir savo laiku – prieš Antrąjį pasaulinį karą ir jo metu – kaip niūri individo, jo tautos ir Europos žlugimo pranašystė, kuomet rašytojui atrodė, jog individas yra per silpnas įveikti nepakeliamai sunkų istorinį laiką. Aisčio poezijoje paryškintas dekadanso aspektas ir jo ryšys su patriotizmu ne tik leidžia šiame straipsnyje plačiau aptarti jo poezijos paradoksalumą, jau gvildentą lietuvių literatūros kritikoje, bet ir parodyti, kokia savita gali būti kosmopolitinio dekadentizmo transformacija atskirose nacionalinėse literatūrose.
<p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Aušra Jurgutienė 2023. Dekonstrukcinių skaitymų užrašai, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 310 p., ISBN 978-609-425-286-0.
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Čiurlionio „efektas”: kodėl menininko kūryba atsiveria vis naujoms interpretacijoms
<p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Antanas Andrijauskas 2023. Čiurlionis: Nesuprasto genijaus tragiškas skrydis: monografija, t. 1, Vilnius: Lietuvos kultūros tyrimų institutas. ISBN 978-609-8231-68-7, 632 p. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Antanas Andrijauskas 2024. Čiurlionis: Nesuprasto genijaus tragiškas skrydis: monografija, t. 2, Vilnius: Lietuvos kultūros tyrimų institutas. ISBN 978-609-8231-83-0, 880 p.
Mikalojaus Konstantino Čiurlionio korespondencijos skaitymai
Radosław Okulicz-Kozaryn, Nijolė Adomavičienė, Petras Kimbrys 2019. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Korespondencija, I tomas: 1892–1906 – Korespondencja, tom I: 1892–1906, teksto ir paaiškinimų parengimas, įvadas Radosław Okulicz-Kozaryn, įvado bendraautorystė, pirminis teksto dešifravimas, kalendorius ir laiškų katalogas Nijolė Adomavičienė, lenkiško teksto redagavimas Helena Żytkowicz, vertimas į lietuvių k., paaiškinimų papildymai, rodyklės Petras Kimbrys, laiškų katalogo vertimas, lenkiško teksto korektūra Beata Piasecka, mokslinis redaktorius Tadeusz Bujnicki, lietuviško teksto redagavimas ir korektūra Aurelija Gražina Rukšaitė, konsultacijos Rasutė Andriušytė-Žukienė, Osvaldas Daugelis, Rokas Zubovas, Kaunas: Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus, 552 p., ISBN 978-9955-471-71-4 ISBN 978-9955-471-72-1 Radosław Okulicz-Kozaryn, Nijolė Adomavičienė, Petras Kimbrys 2024. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Korespondencija, II tomas: 1907–1910 – Korespondencja, tom II: 1907–1910, teksto ir paaiškinimų parengimas, įvadas Radosław Okulicz-Kozaryn, kelių tekstų vertimas į lenkų kalbą Nijolė Adomavičienė, įvado bendraautorystė, pirminis teksto dešifravimas, kalendorius ir laiškų katalogas Petras Kimbrys, vertimas į lietuvių k., paaiškinimų papildymai, rodyklės, dalies tekstų vertimas Audra Kairienė, lenkiško teksto redagavimas Helena Żytkowicz, mokslinė redaktorė Nida Gaidauskienė, lietuviško teksto redagavimas ir korektūra, rodyklės Aurelija Gražina Rukšaitė, lenkiško teksto korektūra, kalendoriaus vertimas Joanna Tabor, Kaunas: Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus, Uždaroji dizaino ir leidybos AB Kopa, 455 p., ISBN 978-9955-471-71-4 ISBN 978-9955-471-92-9
„Čiurlionio neįmanoma įkalinti vienoje formulėje“: Radosławą Okulicz-Kozaryną kalbina Saulius Vasiliauskas
Kalba, pasakyta atsiimant Vytauto Kubiliaus premiją
Atsimenanti, apmąstanti, reaguojanti kritika. Laudacijos 2025 m. Vytauto Kubiliaus premijos laureatei Jūratei Čerškutei
Lyginamoji literatūra postkritinių teorijų epochoje: grėsmė ar galimybė?
Diskusijoje dalyvavo asociacijos narės – jos įkūrėja ir ilgametė pirmininkė prof. Nijolė Kašelionienė, steigėjos: Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto vyriausioji mokslo darbuotoja prof. Aušra Jurgutienė ir Vytauto Didžiojo universiteto docentė Žydronė Kolevinskienė. Taip pat Vilniaus universiteto docentė Jūratė Levina. Kalbėjo ir dr. Donata Mitaitė, dr. Laura Laurušaitė, dr. Gintarė Bernotienė, prof. dr. Eglė Kačkutė-Hagan, doc. dr. Audinga Peluritytė-Tikuišienė. Diskusiją užbaigė prof. dr. Viktorija Skrupskelytė, kuriai buvo suteiktas LLLA garbės nario vardas. Ją moderavo dr. Karolina Bagdonė.
Sovietinė ideologija ant padėklo: maistas lietuvių ir latvių literatūroje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje analizuojama, kaip maisto vaizdinija šiuolaikinėje XXI a. lietuvių ir latvių literatūroje originaliai įprasmina sovietinį laikotarpį ir ideologinį jo pėdsaką. Pasiremiant imagologijos ir gastropoetikos perspektyvomis, nagrinėjami trys lietuvių ir latvių kūriniai: Laimos Vincės dienoraštis <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Lenino galva ant padėklo /<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Amerikietės studentės dienoraštis, rašytas paskutiniais Sovietų Sąjungos gyvavimo metais / 1988 m. rugsėjis – 1989 m. rugpjūtis <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">(lietuvių k., anglų k. 2008),<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Noros Ikstenos romanas <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Motinos pienas<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> (<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Mātes piens<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 2015, lietuvių k. 2018) ir Dacės Rukšānės romanas <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Ruso oda <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">(<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Krieva āda<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 2020, pakartotinai išleistas 2025). Šių kūrinių analizė atskleidžia, kaip kulinariniai motyvai išryškina galios santykius: mėsos įvaizdžių panaudojimas pabrėžia įkyrų rusiško imperinio vyriškumo diktatą; pieno semantika, paprastai siejama su rūpesčiu, įgauna kartų, primestos pasaulėžiūros nulemtą skonį; degtinė atskleidžia režimo niveliuojantį spaudimą, o vynas leidžia nujausti vidinės rezistencijos blyksnius. Su maistu susijusios scenos taip pat apnuogina sovietines socialines hierarchijas, kurias formavo stoka ir neformalūs prieigos tinklai. Gastronominė vaizdinija yra priemonė, kuri Baltijos šalių autoriams padeda pademonstruoti sovietmečio poveikį lokalioms tapatybėms ir jų atsinaujinimo, kultūrinio atsikūrimo galimybes prasidėjus <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">perestroikai<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">.
Mikalojaus Konstantino Čiurlionio intertekstas XX a. II pusės lietuvių poezijoje: ideologinės ir interpretacinės linkmės
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> Straipsnyje analizuojamas Mikalojaus Konstantino Čiurlionio intertekstas XX a. II pusės lietuvių poezijoje, dėmesį telkiant į literatūros modernėjimo procesus sovietmečiu ir keliant klausimą, ar didelis poetų susidomėjimas menininko veiklos fenomenu galėjo prie jų prisidėti. Tyrimo objektu pasirinkti poetiniai tekstai, kuriuose Čiurlionio kūryba aktualizuojama kaip intermedialus reiškinys, įtraukiantis nuorodas į paveikslus, Čiurlionio egodokumentiką, muzikos kompozicijos arba bendrai suvokiamus menų sąveikos principus. Remiantis proginėse antologijose (<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Saulėtos vizijos<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Žvaigždynų sonatos<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">) skelbtais tekstais, straipsnyje plačiau aptariamos dvi dominuojančios Čiurlionio meninių idėjų interpretavimo linkmės: ideologinis paveikslų motyvų embleminimas ir meninės paveikslų interpretacijos, pasižyminčios skirtingu dramatinimo ir autorefleksijos laipsniu. Tyrimas atskleidžia, kad sovietmečio politinis kontekstas veikė interpretacijų turinį – stereotipiją ir romantinę Čiurlionio, kaip kultūros figūros, traktuotę. Kita vertus, ekfrazės interpretacija leidžia patvirtinti, kad menininko alegoriška kūryba sudarė palankias prielaidas plėtoti daugiaprasmiškumą ir skatino tiek kultūriškai kontekstualias, tiek subjektyvesnes temų interpretacijas poezijoje.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis semiotikų akiratyje: Jeano-Marie Flocho ir Jacques’o Fontanille analizės
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje pristatomos, palyginamos ir papildomos semiotinės lietuvių dailininko ir kompozitoriaus Mikalojaus Konstantino Čiurlionio paveikslų – 1907–1909 m. nutapytų sonatų („Pavasario sonata“, „Vasaros sonata“, „Jūros sonata“, „Žalčio sonata“, „Piramidžių sonata“, „Saulės sonata“, „Žvaigždžių sonata“) analizės, kurias atliko prancūzų semiotikai, Algirdo Juliaus Greimo mokiniai: Jeanas-Marie Flochas (straipsnis „Formos gyvenimas. Žvilgsnis į M. K. Čiurlionio nutapytas sonatas“, 1985) ir Jacques’as Fontanille (straipsnis „Poliskopija Čiurlionio nutapytose sonatose“, 1995). Daugiausia vietos skiriant dviejų „Žvaigždžių sonatos“ ciklo paveikslų „Allegro“ ir „Andante“ analizei, pasiūlyta įvesti transcendentinio lėmėjo poziciją aprašant naratyvinį jų lygmenį. Straipsnyje išryškinta, kaip reikšmingos semiotinės išraiškos ir turinio formos elementų analizės menų sintezės idėją realizuojančiuose paveiksluose atskleidė muzikinės sonatos formos poveikį tapybai, kokių naujų reikšmių analizuotuose Čiurlionio paveiksluose jos atvėrė, kaip išryškino Čiurlionio tapybai būdingas Europos meno tendencijas ir jos universalų kultūrinį matmenį.
Šventumos prezencija peizaže ir spalvų ekstazė XX a. II pusės lietuvių poezijoje: Mikalojaus Konstantino Čiurlionio pėdsakas
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje svarstomas klausimas, į kokias idėjas ir pasaulėvokos bruožus, perimamus iš M. K. Čiurlionio dailės kūrybos, reagavo XX a. 7-ame deš. debiutavę, gamtos mistiką jautę poetai: Sigitas Geda, Leonardas Gutauskas ir Jonas Juškaitis. R. Okulicz-Kozaryno atskleistas lenkų literatūros, o ypač Juliuszo Słowackio poemų (istoriosofinės<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> Anhelli<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> ir epopėjinės, simbolinės poemos<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> Karalius-Dvasia<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, apibūdinančios lenkų tautos istoriją kaip tautos dvasios įsikūnijimų seriją), poveikis Čiurlionio menui skatino gilintis į lietuvių akademiniuose tekstuose XXI a. jau plačiau diskutuojamus metafizinį mąstymą ir šventumos patirtis, akivaizdžias dailininko kūryboje, o lietuvių poezijoje pasireiškusias ekstatiniais spalvų regėjimais, pakilia retorika ir hermetiniais įvaizdžiais. Komparatyvinis metodas leido išryškinti Čiurlionio ir minimų poetų percepcijos persidengimus dailėje ir poezijoje, iš esmės sekant glaudžia kraštovaizdžio ir istorinės tematikos santykio linija. Svarstyta, kaip apolitiška Čiurlionio kūryba sovietmečiu paveikė eilėraščių teurginį etosą ir priešinimosi kultūra patosą, koks Čiurlionio, kaip nacionalinio genijaus, vaizdinys poezijoje formavosi po 1990 m.