Įkurtas 1991 m. Nagrinėja teorinius ir metodologinius švietimo ir ugdymo bei švietimo politikos ir kultūros analizės klausimus. Registruotas Scopus (Q4) nuo 2019 m.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tapatybės kontūrai: mokytojo profesijos samprata biografinių pasakojimų šviesoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Remiantis kokybiniu tyrimu ir analizuojant mokytojų naratyvus, šiame straipsnyje siekiama išryškinti pagrindinius tapatybės kontūrus: vertybines nuostatas, savivoką, mokymosi iš gyvenimo momentus bei profesinio „pašaukimo“ sampratą. Šiame kontekste mokytojo tapatybė suvokiama kaip atvira, kintanti struktūra, susiformuojanti ne tik per studijas ar darbo patirtį, bet ir per asmenines, šeimines, kultūrines patirtis. Straipsnio tikslas – atskleisti pedagogų profesinės tapatybės konstravimo procesą biografiniuose pasakojimuose, identifikuojant reikšmingas asmenines, socialines ir profesines patirtis. Kokybinio tyrimo duomenų analizė ir rezultatai remiasi biografinio mokymosi teorija (Alheit ir Dausien, 2005), refleksyvios praktikos samprata (Schön, 1983), socialinio konstruktyvizmo požiūriu (Berger ir Luckmann, 1966) ir profesinės tapatybės formavimosi modeliu (Beijaard et al., 2004). Tyrimu prisidedama prie gilesnio mokytojo profesijos supratimo bei siūloma <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">įgyvendinant ugdymo politiką ir rengiant mokytojų rengimo programas atsigręžti į asmenybės visumą, neatsiejamą nuo jos biografinio konteksto. Tyrime išryškėja, kad mokytojo tapsmas – tai ne vien profesinė karjera, bet ir egzistencinis kelias, kuriame kiekviena patirtis tampa prasminiu profesinės tapatybės elementu.
Pradedančiųjų mokytojų veikmė ir ją lemiantys kontekstai: ekologinis požiūris
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Esant mokytojų trūkumui svarbu ne tik užtikrinti pradedančiųjų mokytojų sklandžią integraciją, bet ir geriau pažinti jų veikmę lemiančius kontekstus. Tam pasitelkiamas naratyvinis tyrimas ir interviu analizė, remiantis ekologiniu požiūriu. Tyrimo rezultatai atskleidė, kad ryšys su mokiniais ir didaktinis interesas išmokyti dalyko yra pagrindiniai motyvuojantys dirbti mokykloje veiksniai. Švietimo politikos priemonės pasiteisina nevienodai: mentorystė dažnai lieka paviršutiniška, o darbo krūvio ir atlygio sprendiniai vertinami palankiai.
Vaikų, tėvų ir ikimokyklinio ugdymo pedagogų pagarba skirtumams: kiekybinis tyrimas
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Sparčios permainos pasaulyje (karai, epidemijos, priverstinė migracija, žemės drebėjimai ar noras gyventi geresnėmis sąlygomis ir kt.) didina poreikį gerbti skirtumus visuomenėje lyginant su tuo, kas buvo praeityje. Šio tyrimo tikslas – ištirti pagarbos skirtumams tendencijas ir tolerancijos lygį tarp mažų vaikų, jų tėvų ir ikimokyklinio ugdymo pedagogų bei atskleisti ryšius tarp tėvų ir pedagogų tolerancijos lygių ir vaikų pagarbos skirtumams. Šiame kiekybiniame tyrime naudotas santykių atrankos modelio metodas (angl. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">relational screening model<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">). Tyrimo imtį sudarė 320 vaikų, kurių amžius buvo 54–72 mėn., 320 šių vaikų tėvų ir 151 ikimokyklinio ugdymo pedagogas. Tyrime naudoti instrumentai buvo Pagarbos skirtumams skalė (angl. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Respect for Differences Scale<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">) ir Tolerancijos tendencijų skalė (suaugusiųjų forma) (angl. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tolerance Tendency Scale – Adult Form<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">). Tyrimo rezultatai atskleidė, kad vaikų pagarbos skirtumams lygis yra vidutinis, o tėvų ir ikimokyklinio ugdymo pedagogų tolerancijos polinkiai – geri. Be to, nebuvo nustatyta reikšmingo ryšio tarp vaikų pagarbos skirtumams ir ikimokyklinio ugdymo pedagogų tolerancijos polinkių. Taip pat nustatytas silpnas, neigiamas ir reikšmingas ryšys tarp vaikų pagarbos skirtumams ir jų tėvų tolerancijos polinkių.
Teachers’ and Parents’ Perspectives on Character Education in Latvia: A Comparative Study
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šiame tyrime nagrinėjamas Latvijos tėvų ir mokytojų požiūris į charakterio ugdymą, ypatingą dėmesį skiriant jo svarbai, suvokiamam poveikiui mokinių pasiekimams bei dorybėms, kurioms teikiama pirmenybė. Atlikta internetinė apklausa, kurioje dalyvavo 1 782 respondentai, iš jų 1 240 tėvų, o 542 – mokytojai. Rezultatai atskleidė, kad tėvų ir mokytojų nuomonės dėl charakterio ugdymo svarbos ir jo teigiamos įtakos akademiniams rezultatams labai sutampa. Tačiau pastebima skirtumų tarp to, kokioms savybėms kiekviena grupė teikia pirmenybę. Tėvai didžiausią svarbą teikia gebėjimui priimti teisingus sprendimus, paskui – pasitikėjimui savimi, smalsumui ir mandagumui, o mokytojai pirmiausia išskiria mandagumą, paskui – gebėjimą priimti teisingus sprendimus, sąžiningumą ir smalsumą. Aukštas gebėjimo priimti teisingus sprendimus, smalsumo ir mandagumo vertinimas rodo bendrą dėmesį intelektinėms ir pilietinėms dorybėms. Be to, abi grupės linkusios teigti, kad kitai grupei charakterio ugdymas ne toks svarbus kaip akademiniai pasiekimai – tai rodo komunikacijos tarp grupių spragas. Šie rezultatai leidžia teigti, kad būtinas glaudesnis tėvų ir mokytojų dialogas bei bendradarbiavimas siekiant geriau suprasti vieniems kitų ugdymo tikslus. Pašalinus suvokimo skirtumus galėtų didėti charakterio ugdymo veiksmingumas, o požiūris į jį galėtų būti labiau suderintas; toks požiūris skatintų tiek akademinę sėkmę, tiek visapusišką mokinių vystymąsi. Tyrimas padeda geriau suprasti pagrindinių suinteresuotųjų šalių vaidmenis ir prioritetus charakterio ugdymo srityje bei pateikia įžvalgų, kaip stiprinti šeimos ir mokyklos bendradarbiavimą.
Pradinio ugdymo mokinių pasiekimai mokykloje: tėvų refleksija
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Mokyklos aplinkoje mokinių pasiekimai atspindi tikslius jų darbo mokykloje rezultatus. Šiandien jie dažniausiai vertinami pažymiais, kuriais siekiama parodyti mokinių akademinę sėkmę. Pagrindinis šio tyrimo instrumentas buvo aktyvios grupinės sąveikos fokusinė grupė. Dalyviai buvo jaunesniojo mokyklinio amžiaus mokinių tėvai (n = 12). Surinkti duomenys analizuoti naudojant programinę įrangą „Ethnograph 6.0“. Tyrimo rezultatus pateikti tekstinėse lentelėse, jose atskleidžiami kiekvieno dalyvio teiginiai ir aiškiai apibendrinami tyrimo radiniai. Tyrimo rezultatai parodė, kad pagrindinis mokinių sėkmės rodiklis yra jų pasiekimai. Kaip kitus mokyklinių pasiekimų rodiklius tėvai suvokia savo vaikų elgesį ir aktyvumą pamokose arba su pasiruošimu namuose susijusį mokyklinių pareigų vykdymą. Tėvų suvokimą apie vaikų pasiekimus lemia visuomenės ir mokytojų polinkis mokinių pasiekimus išreikšti „skaičiais“, t. y. pažymiais, ir juos laikyti mokyklinės sėkmės kriterijais. Tėvų požiūriu, mokymosi pasiekimai yra vaiko veiklos rodiklis ir stiprus jo ateitį prognozuojantis veiksnys, ir tai paaiškina, kodėl tėvai vertina pasiekimus būtent iš šios perspektyvos.
Ikimokyklinio ugdymo įstaigų ir socialiai pažeidžiamų bei etninių mažumų šeimų bendradarbiavimo formos: sisteminė apžvalga
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Ši kokybinė sisteminė apžvalga pateikia empirinę analizę apie ikimokyklinio ugdymo įstaigų ir šeimų, priklausančių socialiai remtinoms grupėms ir etninėms mažumoms, bendradarbiavimo formas, bendradarbiavimą skatinančius veiksnius, iššūkius ir poveikį. Apžvalgoje analizuojama 10 empirinių tyrimų, paskelbtų 2020–2024 m. „Scopus“, „Web of Science“ ir „EBSCO“ duomenų bazėse. Tyrime pasitelkiamas Epsteino partnerystės modelis ir nustatomi pagrindiniai bendradarbiavimo būdai – lankyti darželį pradedantiems ir į pradinę mokyklą pereinantiems vaikams ir jų tėvams skirtos pereinamojo laikotarpio švietimo programos, taip pat mokyklų, šeimų ir bendruomenių bendradarbiavimu grindžiamos prieigos.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Išskirtos bendradarbiavimo formos analizuojamos pagal tai, kiek jas galima perkelti ir pritaikyti įvairiuose socialinės nelygybės ir kultūrinės įvairovės kontekstuose. Tyrimo rezultatai interpretuojami visų pirma atsižvelgiant į Slovakijos romų bendruomenes, kurios pasitelkiamos kaip svarbus atskaitos kontekstas aptariant tarptautinių tyrimų aktualumą. Apžvalgoje pabrėžiamos pasitikėjimo stiprinimo strategijos, tėvų įsitraukimas, paramos namuose ir bendruomenės tarpininkų įtraukimas kaip esminiai vaikų vystymąsi ir įtrauktį į švietimą remiančio veiksmingo bendradarbiavimo komponentai.
Mokyklos ir šeimos bendradarbiavimas tėvų lūkesčių dėl ugdymo tikslų perspektyvoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Mokyklos ir šeimos santykiai pradiniame ugdyme yra vaikų visapusiško vystymosi ir akademinės sėkmės pagrindas. Šiame tyrime nagrinėjamos mokyklos ir šeimos bendradarbiavimo perspektyvos bei reikšmė siekiant švietimo tikslų; atsižvelgiama į tėvų lūkesčius ir keliamas tyrimo klausimas – kokios yra mokyklos ir šeimos bendradarbiavimo galimybės?<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrimo tikslai apima tėvų lūkesčių supratimą, bendradarbiavimo poveikio mokinių pasiekimams įvertinimą, bendradarbiavimo kliūčių nustatymą, veiksmingų komunikacijos priemonių tyrimą ir konfliktų sprendimo būdų analizę. Atlikta teorinė literatūros analizė, dokumentų analizė ir tėvų apklausa padėjo tyrimo autoriams išsiaiškinti sudėtingą mokyklos ir šeimos bendradarbiavimo procese pasireiškiančią dinamiką.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Teorinį tyrimo pagrindą sudaro teorijos apie ugdymo proceso dalyvių bendradarbiavimo svarbą sėkmingam ugdymo procesui (U. Brofenbrennerio ekologinių sistemų teorija, 1979; L. Epsteino tėvų įsitraukimo modelis, 1995, 2001, 2011; Hoover-Dempsey ir Sandlerio tėvų įsitraukimo teorija, 1995, 1997, 2005; Christenson ir Sheridan šeimų ir mokyklų partnerystės modelis, 2011; Garbacz ir kt. šeimos – mokyklos – bendruomenės partnerystės modelis, 2017). Be to, tėvų ir mokyklos partnerystė apibūdinama remiantis Johno Dewey ir kitų autorių tyrimais apie lemiamą bendradarbiavimo vaidmenį sėkmingame mokymosi procese.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Mišrių metodų atvejo studijoje analizuojamos su tyrimo klausimu susijusios filosofinės prielaidos ir pozicijos, praktikos gairės bei sociopolitinis įsitraukimas: (1) duomenų rinkimo metodas – dokumentų, literatūros ir šaltinių analizė bei tėvų apklausa, praktikos teorijos vertinimas naudojant sisteminio žemėlapio strategiją (angl. mapping review strategy) (Petticrew & Roberts, 2006); (2) duomenų analizės metodas – apklausos duomenų analizė, taikant faktorinę tėvų lūkesčių pagal nustatytus kriterijus analizę; (3) duomenų sintezės metodas, apimantis rezultatų susiejimą ir sąveikas, mokymosi iš duomenų prieštaravimus, dokumentų, literatūros ir šaltinių sintezę bei faktorinę analizę (McCloy, 2013).<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šis tyrimas prisideda prie šiandienos diskusijų apie ugdymo tobulinimą ir rodo mokyklos bendradarbiavimo su šeima svarbą, nes veiksmingai puoselėjamas bendradarbiavimas sukuria palankią aplinką, kurioje mokiniai gali sėkmingai tobulėti akademiniu, socialiniu ir emociniu požiūriu.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrimo rezultatai atskleidžia akivaizdų prieštaravimą tarp tėvų požiūrio į ugdymo tikslus ir mokyklos bei tėvų bendradarbiavimo trūkumo ir iš to kylančias problemas. Šis klausimas svarbus tarptautiniu mastu, nes tik bendradarbiaujant visiems ugdymo proceso dalyviams galima siekti ugdymo tikslų šiuolaikiniame besikeičiančiame pasaulyje.
Pilietiškumo ugdymo kontūrai Lietuvoje: tarp tiesos siekimo, bendruomenės vertybių ir politinės laisvės
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojama, kurios pilietiškumo ugdymo temos Lietuvos švietimo sistemoje yra akcentuojamos, o kurios – ignoruojamos. Remiantis kokybiniais interviu su pilietiškumo ugdymo ekspertais ir Sant (2021) trijų pilietiškumo ugdymo turinio dimensijų – tiesos siekimo, bendruomenės vertybių ir politinės laisvės – modeliu, tiriamas pilietiškumo ugdymo turinio prioritetizavimas. Tyrimo rezultatai atskleidžia pilietiškumo ugdymo dimensijų asimetriją: dominuoja su politiniu-teisiniu raštingumu susijusios temos (pvz., Konstitucija, institucijos, rinkimai) ir bendruomenės vertybių, ypač nacionalinio saugumo ir patriotizmo, akcentavimas, o politinės laisvės dimensija – diskusiniai visuomenės klausimai, politinis dalyvavimas ir gebėjimas nesutarti – išlieka mažiausiai išplėtota. Šie rezultatai rodo, kad pilietiškumo ugdymas Lietuvoje linkęs būti konstruojamas kaip pedagoginė erdvė, orientuota į stabilumą ir sutarimą,<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> pirmenybę teikiant žinių perteikimui ir bendruomenės sutelktumui, o ne politinio subjektiškumo formavimuisi, kuris yra svarbus aktyviam dalyvavimui demokratiniame gyvenime.
Mokinių matematikos pasiekimai kaimo mokyklose: 2022 m. OECD PISA tyrimo rezultatai
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Ankstesniuose tyrimuose daug dėmesio skirta akademinių pasiekimų skirtumams tarp kaimo ir miesto mokyklų, tačiau dažnai nebuvo pakankamai atsižvelgiama į skirtumus tarp pačių kaimo mokyklų. Šis tyrimas skirtas būtent kaimo mokykloms, jame nagrinėjami skirtumus tarp geresnius ir prastesnius rezultatus pasiekiančių kaimo mokyklų lemiantys su mokiniais susiję veiksniai. Duomenys paimti iš OECD PISA 2022 tyrimo ir apėmė 8 Europos OECD šalis: Čekiją, Estiją, Islandiją, Airiją, Latviją, Lietuvą, Norvegiją ir Slovakiją. Šios šalys pasirinktos todėl, kad jose yra palyginti daug kaimo mokyklų. Kiekvienos šalies kaimo mokyklos suskirstytos į 3 grupes pagal matematikos pasiekimų vidurkius. Mokinių, lankančių aukščiausių ir žemiausių mokymosi vidurkių mokyklas, duomenys buvo lyginami taikant binarinę logistinę regresiją siekiant ištirti ryšius tarp mokinių charakteristikų ir priklausymo aukštų bei žemų pasiekimų kaimo mokykloms.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Atlikta analizė atskleidė, kad su aukštais mokyklų pasiekimais susiję keli mokinių lygmens veiksniai – mokyklos atmosfera, saugumo pojūtis, drausmės atmosfera ir mokytojų bei mokinių santykiai, nors šių ryšių stiprumas ir kryptis skirtingose šalyse skyrėsi.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrimo rezultatai taip pat išryškino su švietimo ištekliais ir mokyklos atmosfera susijusius skirtumus, kurie pasireiškė aukštesnių ir žemesnių pasiekimų mokyklose. Apskritai tyrime nepavyko nustatyti universalių, su aukštais pasiekimais visose šalyse susijusių veiksnių. Priešingai – tyrimo rezultatai rodo, kad su aukštais pasiekimais kaimo mokyklose susiję veiksniai priklauso nuo konteksto ir skirtingose šalyse skiriasi.
Būsimų matematikos mokytojų patiriami programavimo mokymosi sunkumai: Alžyro mokytojų rengimo programos duomenys
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šiame tyrime analizuojami 247 būsimų matematikos mokytojų Alžyre patiriami programavimo sunkumai. Naudojant kontekstui modifikuotą klausimyną arabų kalba nustatyta, kad tyrimo dalyviams kylantys sunkumai daugiausia susiję su teoriniais principais, jų taikymu ir klaidų šalinimu. Pagrindiniai iššūkiai buvo klaidų taisymas, teorijos perkėlimas į praktiką ir nusivylimas kodavimu. Rezultatai rodo, kad svarbiausia dalyviams yra vadovaujama praktika, aiški pagalba taisant klaidas, su matematika susietos užduotys ir diferencijuota pagalba. Šie radiniai prisideda prie mokytojų rengimo ir programavimo mokymų tyrimų ir atskleidžia tai, kad programavimo sunkumai nespecialistų matematikos mokytojų rengimo programoje labiau susiję su taikymo ir klaidų taisymo sunkumais, o ne vien tik su teorinių principų supratimu.
Mokymasis įrodyti tyrinėjant matematinių teiginių sekas 5 klasėje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje analizuojama mokinių supažindinimo su matematiniu įrodymu specifika. Remiantis tikslingai sukurtų įrodymo mokymosi veiklų išbandymo rezultatais nagrinėjama, kaip 5 klasės mokiniai mokosi konstruoti teiginių seką ir kaip jie supranta matematinio įrodymo sąvoką. Kokybinė duomenų turinio analizė parodė, kad 5 klasės mokiniai iš jiems žinomų matematinių teiginių konstruoja išimtinai neformalius įrodymus. Jie tikrina teiginį nagrinėdami pavyzdžius arba kuria įrodymą bendriniam pavyzdžiui. Trūkstant žinių apie įrodymui aktualias matematines sąvokas, sąryšius ir abstrakčių teiginių sekos vaizdavimą, dalis mokinių nesupranta matematinių teiginių tikslingo surikiavimo prasmės. Mokinių kuriamiems įrodymams yra būdingas su užduoties formuluote susijęs kintantis lygis. Todėl rengiantis matematinio įrodymo mokymuisi, svarbu išgryninti mokiniams žinotinus įrodymo bruožus ir detalizuoti įrodymo mokymosi etapus.
Exploring Parental Involvement, Beliefs, and Student Self-Regulation in Online Mathematics Learning: A Multivariate Analysis
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tėvų įsitraukimas ir įsitikinimai apie vaikų mokymąsi yra išoriniai veiksniai, kurie gali turėti įtakos mokinių patirčiai ir sėkmei mokantis matematikos nuotoliniu būdu. Lemiamą vaidmenį sėkmingam matematikos mokymuisi nuotoliu atlieka mokinių savireguliacija, apimanti gebėjimą stebėti savo pažangą, siekti grįžtamojo ryšio ir reflektuoti mokymąsi. Šiame tyrime, pasitelkiant daugiamatę analizę, buvo tiriamos sudėtingos tėvų įsitraukimo (kontrolės ir paramos), tėvų įsitikinimų (instrumentinių ir santykių) bei mokinių savireguliacijos mokantis matematikos nuotoliniu būdu sąsajos. Tyrime dalyvavo 125 vyresniųjų pradinių klasių mokiniai (4–6 klasės, 9–12 metų amžiaus) ir jų motinos iš Jogjakartos miesto Indonezijoje. Mokiniai užpildė klausimynus, skirtus suvokiamam tėvų įsitraukimui ir savireguliacijai įvertinti, o motinos pateikė savistatas apie savo vaikų matematikos mokymąsi. Tiriamoji faktorinė analizė atskleidė, kad savireguliaciją sudaro du faktoriai, grįžtamojo ryšio siekiantis elgesys ir savirefleksija, o patvirtinamoji faktorinė analizė pagrindė dvimates tėvų įsitraukimo ir įsitikinimų konstruktų struktūras. Takų analizė atskleidė, kad tėvų parama medijuoja ryšį tarp instrumentinių įsitikinimų ir savirefleksijos (β = 0,135, p = 0,038), ir tai rodo, kad instrumentiniai įsitikinimai stiprina refleksijos gebėjimus palaikančiu elgesiu. Tiek kontrolė, tiek parama stipriai prognozuoja savirefleksiją (atitinkamai β = 0,471 ir 0,645, abu p < 0,001). Įsitikinimai apie santykius neigiamai prognozuoja grįžtamojo ryšio siekiantį elgesį (β = -0,210, p = 0,026). Moderacinė analizė neatskleidė reikšmingos tėvų įsitikinimų ir įsitraukimo sąveikos. Kovariacijos analizė leido nustatyti reikšmingą lyčių skirtumą pagal tėvų įsitikinimus (p = 0,029) – mergaitės surinko aukštesnius įverčius nei berniukai. Šie rezultatai rodo, kaip svarbu tirti konkrečius tėvų įsitraukimo ir įsitikinimų aspektus bei tai, kad intervencijos turėtų būti skirtos teikti pagalbą tėvams siekiant, kad instrumentiniai įsitikinimai virstų palaikančiu elgesiu, kuris skatintų mokinių refleksijos gebėjimus mokantis matematikos nuotoliniu būdu.
Autorių teisės (c) 2026 Yoppy Wahyu Purnomo | Pasri | Mohammad Archi Maulyda | Achmad Salido | Azza Ilvana Mas’ud https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mokymasis po mokyklos: visą gyvenimą trunkančio mokymosi tendencijos ir strateginis mokymasis smuikininkų ugdymo procese
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šiame kiekybiniame koreliaciniame tyrime analizuojama, kaip Turkijos aukštosios muzikos mokyklos smuiko bakalauro studijų studentų visą gyvenimą trunkančio mokymosi tendencijos susijusios su strateginio mokymosi elgsena. 40 dalyvių iš dviejų universitetų užpildė validuotus klausimynus, vertinančius polinkį į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir smuikininkų naudojamas mokymosi strategijas. Tyrimo nustatyta, kad studentai pasižymi didele motyvacija ir atkaklumu, o mokymosi reguliavimo ir smalsumo įverčiai buvo ne tokie aukšti. Dalyviai nurodė dažnai taikantys kognityvines ir metakognityvines strategijas, ypač organizavimą, stebėjimą ir repeticijas, bei vidutiniškai dažnai – detalizavimo ir afektines strategijas. Motyvacija ir atkaklumas stipriai koreliuoja su strateginiu elgesiu ir ypač su organizavimo bei stebėjimo procesais. Visa tai rodo tam tikrų bruožų ir savireguliacijos priklausomybę instrumentinio mokymosi smuikuojant procese, kuriam būdingas aktyvus grįžtamasis ryšys ir savireguliacija. Tyrimas neatskleidė reikšmingų skirtumų tarp skirtingų universitetų ar kursų studentų, ir tai rodo, jog visose institucijose naudojami nuoseklūs pedagoginiai metodai. Teoriniu lygmeniu šie rezultatai perkelia savireguliacijos ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi modelius į muzikinio ugdymo sritį ir iliustruoja, kaip motyvaciniai ir reguliaciniai konstruktai sąveikauja instrumentinės pedagogikos kontekste. Praktiniu lygmeniu svarbu tai, kad, integruojant struktūruotas savireguliacijos veiklas ir vadovaujamą refleksiją į smuikininkų mokymą, galima pagerinti tiek meninį atlikimą, tiek su tvaraus mokymosi visą gyvenimą plėtojimu susijusius būsimų pedagogų ir atlikėjų gebėjimus.
Autorių teisės (c) 2026 Şenol Afacan https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
From Classroom to Screen: Digital Transformation of Physical Education Through the Lens of Traditional, Blended and Mobile Learning
In response to the challenges of digital transformation in education, a study was conducted to develop and evaluate criteria for digitally–based physical education (PE) courses. The bibliometric analysis revealed three thematic clusters in the field of e–learning in PE: Cluster 1 («Technology») reflects the transition to e-learning and blended learning formats. Cluster 2 («Pedagogy») emphasizes the human dimension of PE in a digital context and inclusiveness. Cluster 3 («Human interaction») focuses on the intersection of digital learning methodology and learner well–being. Based on the bibliographic analysis of the sources corresponding to the clusters, a criterion framework for comparing PE learning formats was developed. To evaluate the feasibility of these criteria, a confidential survey was conducted of 36 physical education and sports professionals who met the inclusion criteria, in particular, had experience in teaching PE in both traditional and mixed/distance formats. The factor analysis of the 19–item questionnaire identified four distinct components: «Feasibility of implementation» (logistical and resource issues), «Clarity and pedagogical design» (clarity of objectives and quality of materials), «Relevance and compliance» (compliance with standards and requirements of the educational institution), and «Engagement and Support» (student motivation and teacher support). The results show generally positive assessments of the criteria and confirm that technological, pedagogical, and engagement factors are key elements of the PE assessment framework. Inadequate professional development and lack of technical support can lead to ineffective or misunderstanding of the nature of teaching PE with technology. Teachers need to learn how to design e–learning–appropriate tasks and interpret digital feedback correctly. The findings emphasize the need to integrate digital pedagogy and inclusive practices into teacher training, as well as to ensure that curricula are aligned with national standards and ethical frameworks for data use.
Autorių teisės (c) 2026 Andrii Yefremenko | Serhii Lebediev | Sviatoslav Koval | Alfiia Deineko | Ivan Kofanov https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dirbtinio intelekto naudojimo ugdymo aplinkoje problemos: pasekmės „DevOps“ specialistų rengimui
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šiame straipsnyje nagrinėjamas dirbtinio intelekto (DI) poveikis ugdymo procesui taikant „DevOps“ (programinės įrangos kūrimo ir eksploatavimo (operacijų) metodiką), ypač jo vaidmuo ugdant studentų kritinį mąstymą, skatinant savarankiškumą ir stiprinant jų gebėjimus spręsti sudėtingas technines problemas. Šiuolaikiniame ugdyme DI aktyviai naudojamas mokymosi procesams automatizuoti, turiniui personalizuoti ir kontekstui pritaikytoms rekomendacijoms rengti. Tačiau kyla klausimas, kokį DI naudojimas turi poveikį studentams, besispecializuojantiems „DevOps“ srityje, kur itin svarbu analitiniai įgūdžiai, gebėjimas priimti netradicinius sprendimus ir savarankiškumas. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrime naudota mišri metodologija – mokslinės literatūros apžvalga, studentų apklausos ir eksperimentinis DI naudojančių ir nenaudojančių grupių mokymosi rezultatų palyginimas. Iš viso buvo apklausta 120 reguliariai su automatizuotomis sistemomis dirbančių inžinerijos studentų, o eksperimentinis testas buvo atliktas su dviem grupėmis – viena grupė užduotis atliko su DI pagalba, o kita be jos. Tyrimas atskleidė, kad dirbtinis intelektas (DI) turi dvejopą poveikį mokymosi procesui. Viena vertus, DI gerokai padidina darbo efektyvumą, leidžia greičiau įsisavinti žinias ir automatizuoja rutinines užduotis. Tai ypač naudinga vidutinių ir žemų akademinių rezultatų pasiekusiems studentams, nes DI padeda jiems užpildyti žinių spragas. Kita vertus, dėl lengvos prieigos prie iškart sugeneruojamų sprendimų gerai besimokantys studentai gali prarasti motyvaciją savarankiškai atlikti analizes. Eksperimento rezultatai parodė, kad dirbtinį intelektą naudojusi grupė užduotis atliko greičiau, tačiau 65 % dalyvių nesugebėjo paaiškinti, kaip jų sprendimai veikia. Tuo tarpu be dirbtinio intelekto dirbantys kontrolinės grupės studentai pasižymėjo aukštesniu savarankiško mąstymo lygiu ir gilesniu medžiagos supratimu – abu šie veiksniai yra kritiškai svarbūs veiksmingam „DevOps“ inžinierių rengimui. Ilgalaikiai rezultatai taip pat parodė, kad be DI mokęsi studentai geriau perprato žinias ir sugebėjo jas pritaikyti naujose situacijose, o tiems, kurie rėmėsi automatizuotais patarimais, dažniau reikėjo papildomų paaiškinimų. Išvadose pabrėžiama, kad, norint veiksmingai naudoti DI „DevOps“ mokymuose, taikymą reikia adaptuoti. Užuot būtų tiesiog teikiami automatizuoti atsakymai, reikėtų taikyti kritinį mąstymą skatinančius mokymo metodus, pavyzdžiui, atviras projektines užduotis, situacines atvejų studijas ir grupių diskusijas. Be to, patartina įdiegti pagrįsto (angl. justifiable) DI naudojimo metodiką, pagal kurią, prieš gaudami DI sukurtas užuominas, studentai turėtų savarankiškai analizuoti problemas ir pateikti savo sprendimus. Galima teigti, kad dirbtinis intelektas gali būti veiksminga priemonė rengiant „DevOps“ specialistus, jei jo naudojimas derinamas su savarankiškumą ir analitinį mąstymą skatinančiomis metodikomis. Ateities tyrimai turėtų būti sutelkti į ilgalaikį dirbtinio intelekto poveikį mokymosi procesui ir optimalių strategijų, skirtų jam integruoti į „DevOps“ praktikas, kūrimą.
Autorių teisės (c) 2026 Mykhailo Luchkevych | Viktoriia Luchkevych https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Formuojamojo vertinimo taikymo ir dirbtinio intelekto naudojimo mokyklose teisinis reguliavimas Lietuvoje: teminės analizės įžvalgos
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje analizuojamas formuojamojo vertinimo ir dirbtinio intelekto (DI) taikymo bendrojo ugdymo mokyklose teisinis reguliavimas Lietuvoje. Tyrimas atliktas taikant dokumentų analizę ir pagrindų teminę analizę. Analizei atrinkti galiojantys valstybės institucijų teisės aktai, reglamentuojantys formuojamojo vertinimo taikymą bendrojo ugdymo mokyklose (n = 11) ir DI naudojimą švietimo srityje (n = 4). Rezultatai rodo, kad formuojamasis vertinimas teisės aktuose įtvirtinamas kaip nuolatinis, į mokymosi procesą orientuotas vertinimas, grindžiamas mokytojo ir mokinio sąveika, grįžtamuoju ryšiu ir individualios pažangos stebėsena, tačiau jo reglamentavimas nėra visiškai nuoseklus. DI naudojimas bendrojo ugdymo mokyklose reglamentuojamas fragmentiškai – trūksta aiškių apibrėžimų, taikymo gairių ir su formuojamuoju vertinimu susietų principų. Daroma išvada, kad esamas teisinis reguliavimas sudaro prielaidas formuojamajam vertinimui, tačiau nepakankamai atliepia DI taikymo ugdymo procese keliamus iššūkius, todėl reikalingas kryptingas teisinio reguliavimo tobulinimas.
Autorių teisės (c) 2026 Rūta Gedminienė | Julija Melnikova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0