Įkurtas 1991 m. Nagrinėja teorinius ir metodologinius švietimo ir ugdymo bei švietimo politikos ir kultūros analizės klausimus. Registruotas Scopus (Q4) nuo 2019 m.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Kultūrinis dominavimas ir nepasitenkinimas: Gramsci, Bourdieu ir demokratinė krizė šiuolaikinėje Europoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje nagrinėjama, kaip kultūrinės hegemonijos išlaikymas ir simbolinis darbininkų klasės nuvertinimas prisideda prie demokratijos krizės Europoje. Remiantis Gramsci ir Bourdieu galima teigti, kad simbolinė atskirtis skatina kultūrinę neapykantą, silpnina pasitikėjimą institucijomis ir skatina populistinius diskursus. Raginama iš naujo įvertinti kultūrą ir švietimą kaip pagrindines demokratinės mediacijos sritis.
Autorių teisės (c) 2025 Hélder Nuno Ricardo Ferraz https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Galia, kalba ir tapatybė: postkolonijinės kalbos mokymo politikos Indonezijoje analizė pagal Michel Foucault
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrime naudojamas M. Foucault genealoginės analizės metodas ir kvestionuojamas vyraujantis postkolonijinis diskursas apie indoneziečių kalbos ir literatūros mokymą kaip neutralią priemonę formuojant nacionalinę tapatybę ir diegiant kultūrines vertybes. Keliami klausimai dėl savaime suprantamo įsitikinimo, kad literatūra natūraliai priklauso charakterio ugdymo sričiai, ir atsekami galios bei žinių santykiai keturiais istoriniais laikotarpiais (Olandijos kolonijinio laikotarpio (1900–1942), Japonijos okupacijos (1942–1945), Soekarno laikotarpio (1945–1966) ir Naujosios tvarkos režimo (1966–1998). Mūsų atlikta genealoginė dokumentų analizė atskleidė, kad šiuolaikinė moralinė pozicija, teigianti, jog mokytojai yra vertybių „perdavėjai“, yra diskursuose vyravusių nuostatų išdava. Kiekvienas istorinis laikotarpis paliko skirtingas galios ir žinių struktūras: Sasrasoegondos gramatikoje įkūnijama kolonijinė kalbų subordinacija, Japonijos okupacijos metu įvyko episteminis lūžis, kuris iškėlė indoneziečių ir uždraudė olandų kalbą, revoliucinio nacionalizmo eroje reiškėsi sistemingas ideologiškai atrinktos literatūros struktūrinimas, o Naujosios tvarkos režimo metu vyravo politiškai kontroversiškus kūrinius išstūmęs standartizavimas. Atskleisti trys susipynę mechanizmai iliustruoja, kaip buvo perteikiamos galios ir žinios, tai buvo drausminimo normalizavimas standartinėmis mokymo programomis, ideologinis pašaukimas per kanoninių tekstų atranką ir valdžios savireguliacija per moralaus mokytojo iškėlimą. Toks moralinis reguliavimas marginalizuoja diskursus, kurie subjektus pozicionuoja už jų socialinių, politinių ir kultūrinių ribų. Tyrime abejojama populiaria literatūros kaip skaidrios kultūros perdavimo priemonės samprata ir parodoma, kad literatūrinis diskursas veikia ne tik kaip ideologinis valstybės aparatas, bet ir kaip alternatyvios prasmės kūrimo kovos laukas. Dabartinės demokratinės reformos, kurios naudoja komunikacinės kompetencijos sistemą siekdamos skatinti įvairovės diskursą, gali būti vertinamos kaip nauja valdymo technologija, skirta išlaikyti spaudimą viską standartizuoti, tuo pačiu tariamai suteikiant daugiau galių mokytojams. Tyrimas padeda suprasti, kad, siekiant reikšmingos švietimo transformacijos, kalbos ir literatūros mokymas tampa iš esmės politine praktika, kuri atveria erdvę atvirkštiniam elgesiui, kuris gali sukurti realią erdvę kritiškumui ir laisvei nuo valstybės vadovaujamų moralinių suvaržymų.
Autorių teisės (c) 2015 Rony Kurniawan Pratama https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vaikų ir jaunimo ugdymo patirtys Lietuvos Katalikų Bažnyčios pogrindyje (1980–1990)
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrime nagrinėjamos sovietinio laikotarpio (1980–1990) vaikų ir jaunimo ugdymo patirtys. Kokybiniuose interviu dalyvavo aštuoni dalyviai iš Kybartų, Kauno miesto, Petrašiūnų rajono, Vilkaviškio ir Prienų parapijų, kurie pasidalijo savo vaikystės bei jaunystės ugdymo patirtimis. Siekiant vaikų ir jaunimo patirtis atskleisti to meto istoriniame bei kultūriniame kontekste, dalyvauti mokslinio tyrimo projekte duodant interviu buvo pakviesti ir trys to meto pedagogai. Pirminiai duomenys atskleidė religinių ir tautinių idealų svarbą ugdant vaikus ir jaunimą parapijose. Tyrimo išvadose atskleidžiama, kad sovietinio laikmečio jaunimo judėjimui Lietuvoje turėjo įtakos pogrindžio bažnytinės bendruomenės, pogrindžio spauda bei iškilios ir įkvepiančios asmenybės. Gailienės ir kitų akademikų tyrimai parodė, kad priešiškos ar net traumuojančios vaikų ir jaunimo patirtys gali turėti ilgalaikę įtaką žmogaus identiteto bei atsparumo formacijai. Tyrimas parodė sovietinio laikotarpio traumas, vengimą pripažinti istorinį neteisingumą bei atviro dialogo stoką, kas dar ir šiandien trukdo to meto vaikų ir jaunimo gijimo ir supratimo procesams<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">.
Autorių teisės (c) 2025 Aušra Cane (Karaliūtė) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Karas ir valstybė Rusijos mokytojų vertybinių orientacijų ir kasdienės profesinės praktikos kontekste
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrime analizuojamas Ukrainos karo ir su juo susijusių valstybės iniciatyvų, kurių tikslas – militarizuoti ir unifikuoti Rusijos švietimą, poveikis mokytojų kasdieniam gyvenimui ir vertybių sistemai. Empirinis tyrimo pagrindas – 43 pusiau struktūruoti interviu su pedagogais iš 11 Rusijos regionų ir „Luhansko Liaudies Respublikos“. Šių dalyvių atsakymai nepalaiko tradicinio požiūrio į mokyklą kaip „auką“ ar „tylių“ arba „besipriešinančių“ mokytojų dominavimą. Remiantis duomenimis tyrime daroma išvada, kad bet kokios valstybės iniciatyvos turi labai netiesioginį poveikį Rusijos mokytojų kasdienei profesinei praktikai. Antikarinės ir humanistinės vertybės nėra lemiamos jų kasdieniame darbe, o karas Ukrainoje pirmiausia kelia asmeninius ir praktinius rūpesčius, o ne politinį ar emocinį protestą.
Autorių teisės (c) 2025 Sergei Chernyshov https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Besimokančiųjų savarankiškumo skatinimas pasitelkiant studentų vedamas rašymo ir kalbėjimo programas
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Mokymosi savarankiškumas yra pagrindinis kalbos išmokimo veiksnys, tai ypač aktualu aukštojo mokslo institucijoje, kur studentai turi daug mokytis savarankiškai už formaliojo mokymo ribų. Nors aukštojo mokslo institucijos dažnai siūlo sisteminę pagalbą savarankiškam mokymuisi, tokios pagalbos veiksmingumas priklauso tiek nuo turimų išteklių, tiek nuo dėstytojų gebėjimo palengvinti savarankišką mokymąsi. Šiame į praktiką orientuotame straipsnyje pristatomos studentų vedamos rašymo ir kalbėjimo skatinimo programos kaip mokymosi savarankiškumą skatinančios priemonės, padedančios būsimiems mokytojams geriau pasirengti mokymuisi už auditorijos ribų. Kontekstą iliustruoja studentų rašymo ir kalbėjimo vedimo iniciatyvos viename iš Vengrijos universitetų, o mūsų diskusija grindžiama aprašomąja ir refleksyviąja analize. Mūsų praktinės įžvalgos atskleidžia dvigubą tokių iniciatyvų vaidmenį ugdant studentų įgūdžius ir stiprinant refleksyvia praktika bei konsultacijomis grįstą pedagogiką aukštajame moksle. Be to, kritiška institucinių paramos mechanizmų apžvalga suteikia įžvalgų apie galimus savarankiško mokymosi integravimo į universitetų programas modelius, tokiu būdu prisidedant tiek prie mokymosi autonomijos, tiek prie profesinio tobulėjimo. Programos pateikiamos kaip gerosios praktikos pavyzdžiai numatant jų platesnį poveikį – pavyzdžiui, kaip panašios iniciatyvos galėtų būti pritaikytos kitose institucinėse aplinkose siekiant skatinti savarankiškumą, stiprinti mokytojų rengimą ir remti mokymąsi visą gyvenimą.
Autorių teisės (c) 2025 Balázs Fajt | Szabolcs Csorba | Emese Schiller https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Narkotikų švietimo programa: sisteminė naujausios literatūros apžvalga
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje pateikiama naujausia literatūra apie narkotikų švietimo programas nuo 2015 m. iki 2024 m. gruodžio įvairiose pasaulio šalyse. Nurodomi pagrindiniai narkotikų švietimo programos elementai ir aptariamas šios programos įgyvendinimas mokyklose. Sistemine apžvalga siekiama aiškiai apibrėžti metodikas, paieškos strategijas, taikomus kriterijus ir naujausiuose narkotikų švietimo programos tyrimuose pateikiamas rekomendacijas. Straipsnyje pateikiama apibendrinta 350 puslapių santrauka, 16 aukštos kokybės prestižinių apžvalginių straipsnių. Aptariami keli su narkotikų švietimo programomis įvairiose šalyse susiję tyrimai ir šių programų sudedamųjų dalių pavyzdžiai nurodant jų tikslą, turinį, patirtį bei vertinimą, siekiant suteikti narkotikų švietimo programai naują formą. Straipsnyje taip pat pateikiama naujausią literatūrą apibendrinanti svarbiausių narkotikų švietimo programos elementų lentelė. Remiantis kelių labai aktualių ir susijusių straipsnių apžvalga daroma išvada, kad kai kurių šalių narkotikų švietimo programose yra apibrėžti reikiami programų komponentai ir įgyvendinimo metodai, kuriais tikimasi pasiekti pakankamai aukštą narkotikų prevencijos lygį tarp mokyklų moksleivių. Tačiau reikia atlikti tolesnius tyrimus, kurie leistų apibendrinti dabartinius iššūkius ir sukurti alternatyvius, tvirtesnius ir veiksmingesnius sprendimus narkotikų švietimo programose.
Autorių teisės (c) 2025 Ciptro Handrianto | Ahmad Jazimin Jusoh | Mansor Abu Talib | Rembulan Catra Banyu Biru | Ridha Husnul Hayati | Fitri Dwi Arini https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vaikų su ADHD (aktyvumo ir dėmesio sutrikimu) mokymo mokykloje iššūkiai
<strong lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Per pastaruosius kelerius metus gerokai išaugo vaikų, kuriems nustatytas aktyvumo ir dėmesio sutrikimas (ADHD), skaičius. Vaikai, sergantys ADHD, yra nedėmesingi, neramūs ir impulsyvūs. Jų augimas ir vystymasis vyksta daug sudėtingiau nei tipiškai besivystančių vaikų, jie patiria sunkumų kasdieniame gyvenime šeimoje ir mokykloje. Šie sunkumai pasireiškia ir jų emociniame bei socialiniame gyvenime. Dėl netinkamų ir stiprių reakcijų hiperaktyvūs vaikai dažnai patiria dar ir bendraamžių atstūmimą bei izoliaciją. Kad vaikai su ADHD galėtų sėkmingai funkcionuoti kasdieniame gyvenime, jiems reikalingas suaugusiųjų, visų pirma tėvų ir mokytojų, supratimas, parama ir pagalba. Dera pabrėžti ir tai, kad vaikai su ADHD, be minėtų sunkumų, turi ir daug teigiamų savybių, stiprybių bei gebėjimų. Šiuolaikinis požiūris į ADHD siūlo neurodiversumą kaip galimą alternatyvią paradigmą.
antecedentinės (priešpriešinės) strategijos
Autorių teisės (c) 2025 Marina Đuranović | Irena Klasnić | Tomislava Vidić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Priešmokyklinio amžiaus vaikų judėjimo gebėjimų ugdymo galimybės, pasitelkiant žaidybines veiklas
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Fizinis aktyvumas pradeda formuotis ankstyvoje vaikystėje (nuo gimimo iki 8 metų) ir laikomas svarbiu pasaulio pažinimo būdu, kuris daro teigiamą poveikį vaiko fizinei, psichinei ir emocinei sveikatai bei skatina naujų įgūdžių vystymąsi<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">. Tinkamas fizinis aktyvumas ne tik stiprina bendrą vaiko fizinę būklę, bet ir prisideda prie jo savireguliacijos gebėjimų ugdymo. Priešingai, fizinio aktyvumo stoka gali lemti ne tik silpnesnę fizinę sveikatą, bet ir didesnius iššūkius emocinėje srityje – vaikams dažniau pasireiškia elgesio problemos, kurios ilgainiui gali išsivystyti į rimtesnius sutrikimus. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje aktualizuojama svarba ugdymo procese skirti atitinkamą dėmesį aktyvioms veikloms, kad formuotųsi judėjimo poreikio įpročiai, kas leistų vaikams patirti judėjimo džiaugsmą. Tačiau ikimokyklinio u<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">gdymo įstaigose neretai nepakankamai ugdomi priešmokyklinio amžiaus vaikų pagrindiniai judėjimo gebėjimai (stambioji, smulkioji motorika, judesių kontrolė, orientavimasis erdvėje), prioritetas skiriamas kalbiniams, matematiniams gebėjimams plėtoti. Tad, sprendžiant probleminius klausimus, atskleidžiama, kokios žaidybinės veiklos labiausiai stiprina priešmokyklinio amžiaus vaikų judėjimo gebėjimus ir kaip žaidybinės veiklos leidžia juos plėtoti. Mokytojams taikant žaidybines veiklas fiziniam aktyvumui skatinti, išryškėja aspektai, susiję su visapusišku vaiko vystymusi bei jo fizine ir psichikos sveikata. Vaiko judėjimo prigimtiniam poreikiui tenkinti svarbūs mokytojo tikslingai parinkti žaidybinei veiklai judrieji žaidimai , jais skatinamas didesnis jo fizinis aktyvumas, stiprinamas fizinis pajėgumas, intensyviai <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">plėtojami judėjimo gebėjimai. Priešmokyklinio ugdymo mokytojai, suvokdami judėjimo svarbą ir matydami teigiamą aktyvių žaidybinių veiklų poveikį ugdytinių fizinei raidai, stengiasi kuo dažniau įtraukti žaidybines veiklas jų judėjimo gebėjimams ugdyti, kas labai stiprina ugdytinių judėjimo gebėjimus ir trūkstamus įgūdžius.
Autorių teisės (c) 2025 Vilija Gerasimovičienė | Justina Sakalauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Darbo ieškančių ir dirbančių darželių auklėtojų suvokiamas profesinis saviveiksmingumas
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrime buvo nagrinėjamas Slovakijos ikimokyklinio ugdymo pedagogikos studijas studijuojančių universitetinių studentų (N<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">2<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> = 215) ir darželių mokytojų (N<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">1<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> = 204) suvoktas profesinis saviveiksmingumas, atsižvelgiant į nepriklausomus kintamuosius, tokius kaip amžius, šeiminė padėtis, religinis tikėjimas, darbo patirtis ir išsilavinimo lygmuo. Darželių mokytojų suvoktas profesinis saviveiksmingumas buvo tiriamas adaptuojant Slovakijoje taikomą Mokytojų saviveiksmingumo skalę. Tyrimo rezultatai atskleidė statistiškai reikšmingus skirtumus tarp praktikuojančių ir būsimųjų mokytojų bei parodė nepriklausomų kintamųjų įtakos kontekstą. Respondentų patirtis, susijusi su ugdymo realijomis, išryškėjo kaip reikšmingiausias veiksnys. Patyrę mokytojai ir studentai, turintys bent minimalią praktinę patirtį, pasižymėjo aukštesniu saviveiksmingumu nei nepatyrę asmenys. Tačiau nustatyta respondentų grupė, neturinti pakankamos patirties, kurie, priešingai, linkę pervertinti savo gebėjimus, todėl jų saviveiksmingumo vertinimas tikriausiai neatitinka realybės. Religinė priklausomybė taip pat pasirodė esanti potencialiai reikšmingas veiksnys, ypač turintis įtakos būsimiems mokytojams.
Autorių teisės (c) 2025 Vladimír Fedorko | Roman Kroufek | Jozef Liba | Janka Ferencová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mokytojų kalbinės nuostatos ir jų požiūris į lietuvių kalbos ugdymą visų dalykų pamokose
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Įvairių dalykų mokytojų kalbinės nuostatos yra vienas iš pagrindinių veiksnių, formuojančių mokyklos kalbinę aplinką. Straipsnyje analizuojamos mokytojų kalbinės nuostatos ir požiūris į mokinių lietuvių kalbos ugdymą per visų mokomųjų dalykų pamokas. Remiantis apklausos analize, daroma išvada, kad mokytojai sąmoningai suvokia kalbos vertę, tačiau matyti atotrūkis tarp požiūrio ir realios elgsenos – kalbinis ugdymas nėra nuosekliai praktikuojamas mokomųjų dalykų pamokose. Kuo mokytojas turi didesnę patirtį ir aukštesnę kvalifikaciją ir kuo labiau vertina taisyklingos kalbos svarbą, tuo aktyviau įsitraukia į kalbinį ugdymą. Tyrimo rezultatai skatina diskutuoti ir ieškoti būdų sukurti kuo palankesnę terpę kalbos ugdymui ir pagerinti lietuvių kalbos ugdymo integravimą į įvairius dalykus.
Autorių teisės (c) 2025 Laimutė Bučienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Planuotas pradinių klasių mokinių įgalinimas reflektuoti mokymąsi lietuvių kalbos ir literatūros pamokose: mokytojų patirtys
Straipsnyje aptariamos Lietuvos pradinių klasių mokytojų patirtys apie planuotą mokinių įgalinimą reflektuoti mokymąsi lietuvių kalbos ir literatūros pamokose. Atlikus pusiau struktūruotų interviu su pradinių klasių mokytojais (n-14) teminę duomenų analizę, matyti, kad mokinių mokymosi reflektavimas dar nėra tapęs nuoseklia ir sistemingai planuojama mokymosi proceso dalimi. Ši praktika taikoma dažniausiai tik 1–2 kartus per savaitę arba rečiau, paprastai – pamokos pabaigoje. Mokinių mokymosi reflektavimo planavimą riboja keli veiksniai: pamokos laiko trūkumas, mokytojų orientacija į dalykinio turinio perteikimą, šio proceso nuvertinimas, teigiamų praktinių patirčių stoka bei nepakankamas supratimas apie naudą mokinių mokymuisi. Kad pradinių klasių mokinių mokymosi reflektavimas taptų neatsiejama lietuvių kalbos ir literatūros pamokų dalimi, reikia nuoseklaus mokytojų profesinio augimo.
mokinių mokymosi reflektavimo planavimas
Bežodės knygos skaitymo pamokos pradinėse klasėse: aktyvesnio įvairių gebėjimų mokinių įsitraukimo skatinimas
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje pristatomas Lietuvos pedagogams dar gana naujas bežodžių knygų žanras, analizuojama jo naudojimo ugdant pradinių klasių mokinių kalbą problematika. Aprašomas tyrimas, kuriuo tirtas bežodžių knygų skaitymu pagrįstų veiklų veiksmingumas skatinant<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> trečios klasės mokinių kalbinį aktyvumą ir įsitraukimą. Tyrimui pasirinktas veiklos tyrimo (angl. participatory action research) metodas. Įprastų ir bežodžių knygų skaitymo veiklose buvo stebimas ir analizuojamas skirtingo pasiekimų lygio mokinių kalbinis aktyvumas ir įsitraukimas. Tyrime dalyvavo 24 vienos pradinės mokyklos mokiniai. Tyrimas parodė, kad bežodžių knygų skaitymu pagrįstos veiklos paskatino tyrime dalyvavusius mokinius, ypač mažiau aktyvius pagrindinio ir patenkinamojo pasiekimų lygio, labiau įsitraukti į pamoką.
Autorių teisės (c) 2025 Vaiva Schoroškienė | Paulina Morkūnaitė-Gudė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Moterų literatūros reprezentacija, įgyvendinant 2011–2022 metų lietuvių kalbos ir literatūros vidurinio ugdymo bendrąją programą
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrimu siekiama išsiaiškinti, kaip 2011–2022 metų lietuvių kalbos ir literatūros vidurinio ugdymo bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpiu mokykloje nagrinėta moterų literatūra ir su kokiomis temomis bei vertybinėmis nuostatomis ji sieta. Tyrimas atliktas dviem etapais: 1) išsamaus kokybinio turinio analizės metodu tirtas III–IV gimnazijos klasėms skirtų vadovėlių (Kanišauskaitė et al., 2011–2012; Daujotytė et al., 2009–2012) turinys, siūlomi nagrinėti aspektai, kontekstas ir jo koreliacija su vidurinio ugdymo bendrąja programa bei 2) vadovėlyje teigiamų su moterų literatūra susijusių aspektų įtaka moterų literatūros interpretacijoms 2020–2024 metų valstybinių brandos egzaminų samprotavimo rašiniuose. Atlikus tyrimą pastebėta, kad kūrinių analizės ir interpretacijos mokinių brandos rašiniuose <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">atkartoja stereotipinius ugdymo programos ir vadovėlių teiginius.
lietuvių kalbos ir literatūros vidurinio ugdymo programa
Autorių teisės (c) 2025 Eglė Tauraitė | Aistė Kučinskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Čekijos savireguliacinio mokymosi klausimyno validavimas
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Savireguliacinis mokymasis (SRM) yra naudingas konstruktas suaugusiųjų mokytojams, nes tokie besimokantieji ypač geba elgtis savarankiškai, o supratimas apie SRM aspektus leidžia mokytojams nustatyti sritis, kuriose reikia paramos, kad mokymasis būtų efektyvesnis. Norint gauti patikimus duomenis, kuriais remiantis būtų galima tirti SRM, būtina turėti validuotą ir konkrečiai gyventojų grupei skirtą instrumentą. Šio tyrimo tikslas buvo modifikuoti ir validuoti neformaliajam suaugusiųjų kalbų mokymui skirtą Čekijos DAUS1 savireguliacinio mokymosi klausimyną. Klausimynas sukurtas pagal kitus instrumentus: Motyvuojančių mokymosi strategijų klausimyną, Mokymosi ir strategijų tyrimo aprašą bei Metakognityvinio sąmoningumo aprašą. Pirmame validavimo etape ekspertų komisija modifikavo arba pašalino su neformaliojo mokymo aspektais nesusijusius teiginius, vėliau atlikta tiriamoji faktorinė analizė 403 suaugusių besimokančiųjų imtyje, kuri padėjo išskirti tris faktorius: saviveiksmingumas (14 teiginių), metakognicija (8 teiginiai) ir motyvacija (8 teiginiai). Naujojo instrumento Cronbacho alfa koeficientas: 0,83. Validuotas instrumentas turėtų palengvinti tolesnius suaugusiųjų besimokančiųjų neformaliojo švietimo srityje savireguliacinio mokymosi tyrimus.
Autorių teisės (c) 2025 Jana Rozsypálková | Eva Bumbálková https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Klausimyno "Mokinių įsitraukimas mokykloje" lietuviškos versijos psichometriniai rodikliai ir faktorinė struktūra
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> Mokinių įsitraukimas mokykloje yra svarbus reiškinys, susijęs su jų mokymosi ir bendros gerovės rezultatais. Šio straipsnio tikslas – pristatyti klausimyno „Mokinių įsitraukimas mokykloje“ (<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Student Engagement in School, <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Lam et al., 2014) pritaikymą ir validavimą Lietuvos mokyklų kontekstui. Klausimyno psichometriniai rodikliai įvertinti dviem tyrimais. Jų rezultatai parodė klausimyno gerą vidinį suderinamumą. Tiriamosios faktorinės analizės metu buvo išskirta šešių faktorių struktūra, kuri tik iš dalies atitiko originalią trijų faktorių struktūrą. Atlikus patvirtinamąją faktorinę analizę, originalus trijų faktorių modelis buvo atmestas. Nustatyta, kad Lietuvos mokinių imties tyrimo duomenis geriausiai atitinka du hierarchiniai modeliai: antros eilės modelis su šešiais pirmos eilės faktoriais ir trečios eilės modelis, konceptualizuojantis trijų lygmenų įsitraukimo struktūrą.
Autorių teisės (c) 2025 Jūratė Česnavičienė | Agnė Brandušauskienė | Aušra Daugirdienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0