Įkurtas 1991 m. Nagrinėja teorinius ir metodologinius švietimo ir ugdymo bei švietimo politikos ir kultūros analizės klausimus. Registruotas Scopus (Q4) nuo 2019 m.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Nuo tautų draugystės ir socialistinės demokratijos koncepcijos iki daugiakultūriškumo atsiradimo: Latvijos kelias (1991–2004)
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje nagrinėjamos daugiakultūriškumo ir demokratijos sąvokos Latvijos švietimo kontekste ir pateikiama trumpa istorinė šių idėjų atsiradimo ir raidos apžvalga. Daugiakultūriškumo tyrimai posovietinėse šalyse ypač reikšmingi ir aktualūs dėl gilių permainų, kurias šios tautos patyrė žlugus Sovietų Sąjungai. Pereidamos nuo „socialistinio gyvenimo būdo“ prie tautinės valstybės, posovietinės visuomenės susidūrė su unikaliais kultūrinės integracijos iššūkiais. Autoriai pabrėžia, kad, norint suprasti šiuolaikinius požiūrius į daugiakultūriškumą ir jo įgyvendinimo iššūkius posovietinėje erdvėje, svarbu tirti praeitį, taip pat socialistinį demokratijos modelį ir sovietinę „tautų draugystės“ koncepciją.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" /><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Daugiakultūriškumas straipsnyje nagrinėjamas kaip mokslinė sąvoka, kaip diskursas apie kultūrų skirtumus ir kaip integracijos politika bei strategija, skirta tarpetniniams santykiams valdyti. Taip pat tiriami Latvijos švietimo sistemos pokyčiai, kuriuos lėmė skirtingi politiniai režimai. Ypatingas dėmesys skiriamas kalbos ir etninės priklausomybės vaidmeniui švietimo politikoje bei šių veiksnių įtakai socialiniams ir kultūriniams procesams.
Autorių teisių (c) 2025 Olga Astratova | Karīna Spridzāne | Zanda Rubene https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mokytojų laisvalaikio veiklų ir mokymo stilių sąsajos
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnio tikslas – ištirti, kaip mokytojai leidžia laisvalaikį pagal gyvenamąją vietą, taip pat mokymo stilių skirtumus pagal pažangą karjeroje, pamokų ir mokyklos tipą, bei mokytojų laisvalaikio veiklų ir mokymo stilių ryšį. Tyrime naudota dviejų dalių apklausa – Laisvalaikio veiklų klausimynas (angl. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">The Leisure Time Activity Questionnaire<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> (LTAQ) ir Stafordšyro mokymo stilių vertinimo klausimynas (angl. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">The Staffordshire Evaluation of Teaching Styles Questionnaire<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> (SETS). Tyrime savanoriškai dalyvavo 1 492 mokytojai. Empirinės tyrimo dalies rezultatai atskleidė, kad mokytojai laisvalaikį paprastai leidžia organizuotoje veikloje su draugais ir šeima, tačiau buvo nustatyta statistiškai reikšmingų skirtumų tarp mokytojų laisvalaikio veiklų pagal jų gyvenamąją vietą (miestas / kaimas / sala). Be to, mokytojų savistabos rezultatai rodo, kad jie dažniausiai atlieka lektoriaus, taip pat į mokinius orientuoto mokytojo vaidmenį. Nustatyta statistiškai reikšmingų skirtumų pagal mokomų klasių tipą (įprastos / jungtinės), mokyklos tipą (centrinė / filialas) ir pasiektą kvalifikaciją (mentorius / patarėjas / vyr. patarėjas). Taip pat nustatytos koreliacijos tarp mokytojų laisvalaikio praleidimo būdų ir jų taikomų mokymo stilių.
orientacija į mokinį / orientacija į mokymo programą
Autorių teisių (c) 2025 Ines Blažević | Bruno Matijašević https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mokytojų emocinio darbo strategijų ir patiriamo perdegimo ryšys
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje nagrinėjama, kurias emocinio darbo strategijas dažniausiai naudoja mokytojai ir (ar) strategijų naudojimas priklauso nuo lyties. Be to, analizuojamas mokytojų emocinio darbo strategijų ir patiriamo perdegimo ryšys. Tyrime dalyvavo 720 mokytojų iš Jordanijos, jie užpildė Emocinio darbo instrumentą (angl. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">The Emotional Labor Instrument<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> (ELI) ir <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Maslach perdegimo klausimyną <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">(angl. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Maslach Burnout Inventory<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> (MBI). Rezultatai atskleidė, kad dažniausiai mokytojų naudojama strategija yra slopinimas, o rečiausiai pasitelkiamas paviršutiniškas veikimas. Tyrime nenustatyta reikšmingų lyčių skirtumų pagal paviršutinišką veikimą ir emocinę dermę, tačiau moterys mokytojos dažniau nei vyrai pasitelkia autentišką veikimą, slopinimą, paviršutinišką veikimą ir patiria dėl autentiško veikimo kylančių neigiamų emocijų. Kelio analizės rezultatai rodo, kad paviršutiniškas veikimas, autentiškas veikimas ir dėl paviršutiniško bei autentiško veikimo kylančios neigiamos emocijos prognozuoja mokytojų perdegimą, o slopinimo, emocinės dermės ir mokytojų perdegimo sąsajos nėra reikšmingos. Ateities tyrimams rekomenduojame tirti kitų veiksnių, pvz., mokytojų kompetencijos, įtaką emocinio darbo strategijoms.
Autorių teisių (c) 2025 Ahmad M. Mahasneh | Ahmad M. Gazo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Būti pabėgėlių vaikų mokytoju: teorinės įžvalgos
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje analizuojama ikimokyklinio ugdymo mokytojų patirtis dirbant su pabėgėlių vaikais ne tik Europos Sąjungos, bet ir kitose šalyse, kuriose mokytojai susidūrė su pabėgėlių šeimų, turinčių nepilnamečių<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> vaikų, antplūdžiu. Analizuojant mokslinę literatūrą rasta, kad mokytojams tiek Lietuvoje, tiek kitose pasaulio šalyse trūksta profesinio pasirengimo darbui su pabėgėlių vaikais, o esamos ugdymo programos nėra pritaikytos užtikrinti kokybišką pabėgėlių vaikų ugdymą. Tyrimo tikslas buvo atskleisti ikimokyklinio ugdymo mokytojų patirtį dirbant su pabėgėlių vaikais. Taikyta teminė analizė. Tyrimo rezultatai parodė, kad mokytojai, dirbantys su pabėgėlių vaikais<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, kasdien susiduria su skirtingomis situacijomis, kurios jiems yra visiškai naujos, o pabėgėlių vaikų ugdymas mokytojui tampa nauju ir niekada prieš tai netirtu fenomenu.
Lietuvos bendrojo ugdymo turinio kaita: siauras ar platus ugdymo turinys
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Bendrojo ugdymo mokyklos ugdymo turinys – pagrindinis ugdymo elementas, suteikiantis ugdymui atpažįstamą formą ir priartinantis prie skirtingų ugdymo kontekstų, nes juo sujungiamos dvi ugdymo dimensijos – teorija ir praktika – ugdymo idėja ir jos praktinė išraiška. Dėl ugdymo turinį veikiančių<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> mokslinių, politinių, socialinių ir kultūrinių įtakų, kaita yra neatsiejama ugdymo turinio dalis. Todėl, siekiant suprasti ugdymo turinį, svarbu tirti ir jo pokyčiui<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> turinčius įtakos veiksnius kaip neatsiejamą ugdymo turinio elementą, t. y. jo kontekstą. Straipsnyje pristatomos vyraujančios ugdymo turinio sampratos – siauroji (tradicionalistinė) ir plačioji (rekonceptualistinė) – kontekstualizuojant jas su dabartinio Lietuvos bendrojo ugdymo turinio pokyčiais.
siauroji ir plačioji ugdymo turinio sampratos
Autorių teisių (c) 2025 Šarūnė Nagrockaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lyčių lygybės užtikrinimas: ugdymo turinio politika Lietuvos švietime
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šiame straipsnyje analizuojami iššūkiai, su kuriais susiduriama siekiant įgyvendinti lyčių lygybės ugdymą Lietuvos mokyklose, daugiausia dėmesio skiriama Gyvenimo įgūdžių programai. Remiantis feministinės pedagogikos principais, Foucault įkvėpta diskurso analize ir autoetnografiniu požiūriu, atskleidžiama, kaip trikdžiai – nuo ministerijų iki savivaldybių ir mokyklų administracijų – bei bendruomenių pasipriešinimas (ypač iš vadinamųjų susirūpinusių tėvų) sistemingai silpnina nacionalines pastangas integruoti lyčių lygybę į švietimo turinį. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje pabrėžiama, kad lyčių lygybės ugdymas nėra neutralus ar savaime suprantamas reformų procesas – tai ideologiškai ginčytina sritis, kurioje susiduria skirtingi galios santykiai, normos ir politiniai interesai. Nors formalūs dokumentai deklaruoja įtrauktį, realioje praktikoje dažnai pasireiškia atsargus, fragmentinis ar net vengiantis požiūris į tokias temas, kaip antai lytinė tapatybė ar lytiškumo ugdymas. Tyrimas rodo, kad prasmingam pokyčiui reikia ne tik politinio valingumo, bet ir nuoseklaus darbo įveikiant struktūrines kliūtis, vertybinius konfliktus bei gerinti pedagogų pasirengimą. Tokia švietimo reforma reikalauja kantraus, daugiasluoksnio dialogo tarp politikos, institucijų ir bendruomenių.
Lyties perspektyvos komunikacija universiteto mokymo programose: atvejo analizė
<strong style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šiame straipsnyje pristatomas Lietuvos mokslininkių komandos tarptautiniame Erasmus+ KA2 projekte TINGLE – Academia (Through Intersectional and Gendered Lens to Equity in Academia, https://tingleacademia.org<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">) atliktas lyties perspektyvos integravimo į universiteto mokymo programas tyrimas. Lyties perspektyvos integravimas praturtina akademinį diskursą, padeda užtikrinti mokymosi turinio įvairiapusiškumą ir kokybę bei atspindi visų visuomenės grupių patirtis. Straipsnyje akcentuojama<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> lyties perspektyvos integravimo į mokymo programas svarba ir reikšmė mokymo procesui, taip pat analizuojami iššūkiai, su kuriais susiduriama. Tyrimu siekta nustatyti, ar ir kaip integruojama lyties perspektyva į socialinių mokslų krypties bakalauro ir magistro studijų programų dalykų aprašus universitete. Atlikta 346 dalykų aprašų turinio analizė parodė, kad lyties perspektyva praktiškai neintegruojama į mokymo programų turinį, todėl lytis yra nematoma studijų programų turinyje.
Aukštojo mokslo STEAM programų transformacija nepastoviame, neapibrėžtame, sudėtingame ir dviprasmiškame pasaulyje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Studijų programų pertvarka yra labai svarbi, kad aukštasis mokslas atitiktų kintančius visuomenės ir pramonės poreikius nepastoviame, neapibrėžtame, sudėtingame ir dviprasmiškame pasaulyje. Tačiau suinteresuotosios šalys kol kas nesutaria dėl programos apibrėžimo ir įgyvendinimo. Šiame kokybiniame tyrime nagrinėjama studijų programų pertvarkos samprata ir su jos įgyvendinimu susiję procesai. Tyrimo rezultatai išryškina tris pagrindinius studijų programų pertvarkos konceptualizavimo aspektus: dinamiškus ir prisitaikančius pokyčius, pertvarkos tęstinumą ir reguliuojamus pokyčius. Tyrimas atskleidė, kad studijų programos pertvarkos procesas yra sudėtingas, struktūruotas ir besivystantis, apimantis informacijos rinkimą ir struktūrinį projektavimą. Nors studijų programų pertvarka labai priklauso nuo konteksto, paprastai ji priskiriama dviem modeliams: valdžios įtakos nuleidžiamam požiūriui iš viršaus žemyn arba decentralizuotam, ir iš apačios į viršų kylančiam pokyčių procesui. Šio tyrimo metu siūloma integracinė studijų programos pertvarka gali būti pritaikyta siekiant palengvinti holistinę studijų programos transformaciją nepastoviame, neapibrėžtame, sudėtingame ir dviprasmiškame kontekste.
Autorių teisių (c) 2025 MacDonald Kanyangale | Angela James | Cecile Gerwel Proches | Valentina Dagienė | Asrun Matthiasdottir | Inggriani Liem | Eglė Jasutė | Haraldur Audunsson https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lietuvos aukštojo mokslo akademinis diskursas – neoliberalizmo link
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Aukštasis mokslas yra gausiai aptarinėjama tema viešajame ir akademiniame diskursuose, neretai kritikuojant aukštojo mokslo posūkį į neoliberalios rinkos logiką. Tačiau Lietuvoje tyrimų apie tai, kokią poziciją šiuo klausimu užima aukštojo mokslo tyrėjai, <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">trūksta. Straipsnyje, sekant kritinės diskurso analizės tradicija, pristatoma kokybinė aukštojo mokslo tyrimų 2005–2023 m. Lietuvoje analizė. Tyrimo rezultatai atskleidžia, kad Lietuvos aukštojo mokslo akademiniam diskursui būdingas nekritiškas žinojimu grįstos ekonomikos diskurso perėmimas, ateinantis iš Bolonijos proceso dokumentų.
Autorių teisių (c) 2025 Agnė Girkontaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Humanizuoti skaitmeninį kalbų mokymą 5.0 per Freire’o prizmę
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šiame darbe pasitelkiami ontologiniai ir epistemologiniai kritinės pedagogikos principai, ypač Freire’o požiūris į šiuolaikinį užsienio kalbų mokymą, pritaikant pagrindinius principus su DI gairėse išryškinamais reikalavimais mokytojams ir studentams. Dokumentų analizė pabrėžia galimybes ir iššūkius, kurie, Freire’o požiūriu, turi nepaisyti bankinės švietimo koncepcijos, siekiant sąmoningumo, teoriją įgyvendinančios praktikos tam, kad būtų sumažinta mokinio ir mokytojo dichotomija bei pasiektas dialogas. Šioje konceptualioje analizėje yra suteikiamas modernus žvilgsnis į Freir’o įžvalgas, kurios turi įtakos humanizuotam požiūriui į generatyviojo DI taikymą rengiant kalbų mokytojus bei jų išsilavinimui nuolat atnaujinti.
Autorių teisių (c) 2025 Laura Kildė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kūrybinis mąstymas ir jo vaidmuo Pramonės 5.0 eroje
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Tyrime apibūdinama nauja Pramonės 5.0 era (Gabriel, 2021) ir pa<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">rodoma kūrybinio mąstymo svarba. Pramonė 5.0 technologijų plėtrą vertina ne tik techniniu ir ekonominiu požiūriu – pasitelkdama inovacijas, ši paradigma perkelia pramonės tikslus nuo gamybos procesų optimizavimo prie tvaraus, socialiai naudingo ir, svarbiausia, į žmogų orientuoto gamybos modelio. Technologinė Pramonės 5.0 dimensija turėtų būti subalansuota stiprinant žmogiškąjį potencialą ir investuojant į švietimą. Straipsnyje pateikiami OECD PISA 2022 (OECD, 2024) tarptautinio tyrimo rezultatai. Tyrimo tikslas, be kita ko, buvo nustatyti būsimos produktyvaus darbo kartos – 15 metų amžiaus respondentų iš viso pasaulio kūrybinio mąstymo lygį. PISA 2022 tyrime dalyvavo apie 690 000 mokinių, atstovaujančių apie 29 milijonams viso pasaulio mokinių iš 8<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">1 šalies ir ekonominio regiono. Tyrimas taip pat atskleidė mokymo strategijas, kurios leido Singapūro moksleiviams pasiekti geriausių PISA 2022 testų rezultatų. Čekijoje tyrime dalyvavo 430 mokyklų ir beveik 11 000 moksleivių (PISA 2022 nacionalinė ataskaita „Kūrybinis mąstymas“, 2023). Šio tyrimo rezultatai buvo palyginti su Čekijos pradinių mokyklų mokinių Urbanistinių figūrų kūrybinio mąstymo testo (angl. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">The Urban Figurative Test of Creative Thinking<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">) rezultatais. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šio testo rezultatai atskleidė, kad aukščiausius įvertinimus gavo penktokai, tai patvirtina ir kiti tyrimai (Chalupa, 2012; Novotný, 2012). Tyrime taip pat atkreipiamas dėmesys į socialinę raidą ir jos įtaką švietimui, kur kūrybinis mąstymas bus labai svarbus. Remiantis įvairių tyrimų rezultatais, straipsnyje taip pat pateikiamos Pramonės 5.0 erai būtinos kompetencijos (Earp, 2024).
Autorių teisių (c) 2025 Jarmila Honzíková | Tetjana Tomášková https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Loginiu mąstymu pagrįstas ugdymas(is) etikos pamokose: tyrimų apžvalga
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">Šio straipsnio tikslas – pristatyti straipsnio autorės 2006–2024 metais atliktus tyrimus ir jų rezultatus bei retrospektyviai įvertinti atliktų tyrimų vertę Lietuvoje ir pasaulyje atliktų tyrimų kontekste.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1" /><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Pirmą kartą Lietuvoje atlikti loginio mąstymo moralės srityje tyrimai ir <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">2009 m. ugdomojo eksperimento rezultatai parodė, kad įdiegus loginio mąstymo kompetencijos moralės srityje ugdymo modelį ir 6 mėnesius mokantis etikos pagal specialiai parengtą metodinę priemonę 9–10 klasių eksperimentinės grupės mokinių loginio mąstymo gebėjimai analizuojant moralinius reiškinius labai pagerėjo, o kontrolinės grupės rezultatas liko nepakitęs. 2024 metais atliktas diagnostinis tyrimas atskleidė, kad tirtose mokyklose 10 klasės mokinių loginio mąstymo įgūdžiai yra tokio paties žemo / vidutinio lygio, kaip ir buvo 2006 bei 2009 metais. Autorės atliktas empirinis eksperimentas yra vienintelis Lietuvoje (tikėtina, ir pasaulyje), galimybės taikyti loginio mąstymo taisykles moralės srityje tyrimas su 9–10 klasių mokiniais. Eksperimentui atlikti sukurta inovatyvi metodinė priemonė, skirta 9–10 klasių mokinių loginio mąstymo ugdymui moralės srityje. Metodinės priemonės veiksmingumas buvo patikrintas empiriškai ir įrodytas autorės atliktu ugdomuoju eksperimentu. Tyrėja pritaiko loginio mąstymo testo turinį konkrečiai moralinių reiškinių analizei. Palyginus atliktus tyrimus su kitais tyrimais galima daryti išvadą, kad pagal tiriamųjų imtį atliktas ugdomasis eksperimentas gali būti priskirtas prie vidutinės trukmės bei didelės apimties tyrimų. Vertinant retrospektyviai, tai buvo vienas iš pirmųjų didelės apimties loginio mąstymo tyrimų.
Autorių teisių (c) 2025 Rasa Aškinytė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0