Genocidas ir rezistencija
type: channel
description: Įkurtas 1997 m. Žurnalas publikuoja mokslinius tyrimus apie sovietų ir nacių totalitarinių režimų nusikaltimus Lietuvoje 1939–1991 m., ginkluotos bei neginkluotos rezistencijos momentus, totalitarinių režimų poveikį visuomenei.
publisher: Genocide and Resistance Research Centre of Lithuania
language: lt
publication name: Genocidas ir rezistencija
issn: 1392-3463
items: Genocidas ir rezistencija Nr. 58(2)
items: 1939–1940 m. NKVD specialiųjų lagerių karo belaisvių pėdsakais. Su Vilniaus kraštu susiję atrinkti skaičiai
items: KGB operatyvinių-techninių priemonių taikymas prieš antisovietinio pasipriešinimo dalyvius
items: Vytautas Gužas: asmenybė ir likimas Lietuvos partizaninio pasipriešinimo istorijoje. Partizano Vytauto Gužo veikla ir reikšmė Lietuvos partizaninio karo istorijoje
items: Liuteronų Bažnyčios narių įtraukimas į tremtinių sąrašus vykdant 1944 m. Lietuvos vokiečių tremties direktyvas
items: Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius? (II dalis)
items: Genocidas ir rezistencija Nr. 57(1)
items: Nuo susiskaldymo iki solidarumo: Latvijos pabėgėliai, Latvijos centrinė taryba ir tautinė tapatybė tremtyje po 1945 m.
items: Baltijos šalių perkeltieji asmenys Šiaurės Vokietijoje: Liubeko ir Flensburgo atvejis
items: Lietuvių tremtinių bendruomenė Vakaruose: sugrįžti į laisvą Lietuvos valstybę
items: Neginkluoto pasipriešinimo sovietmečio Vilniuje ypatybės
items: Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius?
items: Pirčiupių kaimo 1944 m. birželio 3 d. tragedija: istoriografija ir šaltiniai
items: Baudžiamoji akcija prieš kolaboravimu su sovietais įtariamus Onuškio ir Daugų valsčių gyventojus 1945 m. rugpjūčio mėnesį
items: Genocias ir rezistencija Nr. 1(1)
items: NKVD kariuomenės dokumentai Rusijos karo archyve
items: Vokiečių ir lietuvių saugumo policija (1941–1944)
items: Sovietų valdžios antibažnytinė politika (1953–1967)
items: Sovietiniai diversantai Lietuvoje (1941–1944)
items: Tragiškų įvykių sūkuryje parašytų memuarų savitumai
items: Sovietinio saugumo struktūra ir funkcijos Lietuvoje (1941–1954)
items: Fronto užnugario apsaugos NKVD kariuomenės veikla Lietuvoje (1944–1945)
items: MVD-MGB specialiosios grupės Lietuvoje (1945–1959)
items: Genocias ir rezistencija Nr. 2(2)
items: Beteisių statusas
items: Lenkijos karinės archyvinės komisijos veikla renkant ir tiriant dokumentus apie totalitarinių režimų aukas
items: Pagrindinės neprievartinio pasipriešinimo formos ir slaptasis nacionalizmas ­ vidinis nepaklusimas sovietiniam režimui Latvijoje (aštuntasis–devintasis dešimtmečiai)
items: Pasipriešinimo sąjūdis Estijoje (1955–1985)
items: MGB–KGB agentūra okupuotoje Lietuvoje
items: Ginkluoti tautinio pasipriešinimo junginiai – SSRS (Latvijos SSR) ir Didžiosios Britanijos specialiųjų tarnybų operatyvinių žaidimų terpė (1945–1956)

Genocidas ir rezistencija Nr. 58(2)
type: item
description: Pilnas leidinys
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Аrūnas Vyšniauskas
creator: Darius Petkūnas
creator: Ramona Staveckaitė-Notari
creator: Kristina Burinskaitė
creator: Ewa Kowalska
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 1
ending page: 178
doi: 10.61903/GR.2025.200

1939–1940 m. NKVD specialiųjų lagerių karo belaisvių pėdsakais. Su Vilniaus kraštu susiję atrinkti skaičiai
type: item
description: NKVD įvykdytas Lenkijos pasienio sargybinių nužudymas, remiantis 1940 m. kovo 5 d. Sovietų Sąjungos komunistų partijos (SSKP) Centro komiteto (CK) politbiuro sprendimu, vis dar išlieka atvira, paslapčių kupina tema. Nors nuo nusikaltimo praėjo 85 metai, dauguma dokumentų dar nėra perduota Lenkijos pusei. Visų pirma nėra archyvų, kurie leistų nustatyti visų nužudytųjų vardus ir pavardes, visų aukų palaidojimo vietas. Iki šiol taip pat nėra nustatytos visų sulaikytųjų, išsiųstų tyrimui iš NKVD lagerių Kozelske, Starobilske ir Ostaškove, iš kurių jie negrįžo, ir tų, kurių gyvybės buvo išsaugotos, pavardės. Visose šiose grupėse buvo įvairių tautybių, religijų ir profesijų žmonių. Sovietų dokumentuose yra daug netikslumų, susijusių su įvairiuose gyventojų surašymuose nurodytais lietuvių tautybės žmonėmis. Nepaisant praėjusio laiko, galime kalbėti tik apie kai kurių iš jų, kurie buvo įtraukti į lagerio statistinių duomenų registrą ir išgyvenusiųjų sąrašus, pėdsakus. Reikia prisiminti, kad svarbu nustatyti sovietinės valdžios politikos aukų skaičių. Tačiau svarbiausia yra tai, kas buvo patirta, Antrosios Lenkijos Respublikos piliečių, nužudytų pažeidžiant visas tarptautinės teisės normas, ir tų nedaugelio, išsaugojusių gyvybę ir iki savo gyvenimo pabaigos likusių saugumo tarnybų priežiūroje, likimas.
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: Katynė
  topic: keywords
subject: Katynės žudynės
  topic: keywords
subject: aukos
  topic: keywords
subject: Vilniaus kraštas
  topic: keywords
creator: Ewa Kowalska
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 122
ending page: 144
doi: 10.61903/GR.2025.205

KGB operatyvinių-techninių priemonių taikymas prieš antisovietinio pasipriešinimo dalyvius
type: item
description: KGB naudojo įvairias slaptas priemones, kurių svarbiausias tikslas buvo operatyvinės informacijos rinkimas. Nors agentai buvo svarbiausia KGB priemonė, tačiau tam tikrais atvejais slaptos techninės priemonės buvo efektyvesnės renkant informaciją. Tokių priemonių taikymas buvo griežtai reglamentuotas ir jas pasitelkti galėdavo tik išnaudojusieji kitas priemones. Operatyvinės-techninės priemonės, kaip ir agentai, buvo naudojamos kitomis represijoms vykdyti (rinkti informaciją baudžiamajai bylai, profilaktikai), tad jos buvo svarbios represinės politikos dalys. Nors jos daugiau buvo taikomos kontroliuojant užsieniečių judėjimą Lietuvoje, bet buvo svarbios ir kovojant prieš lietuvių antisovietinio pasipriešinimo dalyvius. KGB dokumentuose užfiksuoti pavyzdžiai atskleidžia, kad šių priemonių tikslas – ne tik išaiškinti antisovietinės veiklos dalyvius, bet ir atskleisti su ja susijusius asmenis, ir taip iš pagrindų sunaikinti grupelės veiklą bei surinkti medžiagą baudžiamajai bylai. Tai pavykdavo retai, tačiau Lietuvos Katalikų Bažnyčios kronikos sklaidos kelias Lietuvoje ir Vakaruose rodo, kad KGB bent jau šiuo atveju liko daugiau stebėtojas, nors ir buvo padaryta žala atskiriems asmenims.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: KGB
  topic: keywords
subject: antisovietinis pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: techninės priemonės
  topic: keywords
subject: savilaida
  topic: keywords
creator: Kristina Burinskaitė
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 98
ending page: 120
doi: 10.61903/GR.2025.204

Vytautas Gužas: asmenybė ir likimas Lietuvos partizaninio pasipriešinimo istorijoje. Partizano Vytauto Gužo veikla ir reikšmė Lietuvos partizaninio karo istorijoje
type: item
description: Straipsnyje nuosekliai analizuojama Vytauto Gužo-Kardo, vieno iš Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio Tarybos (toliau – LLKS) 1949 m. vasario 16-osios Deklaracijos signatarų, biografija. Remiantis archyviniais dokumentais ir partizanų prisiminimais, rekonstruojama V. Gužo-Kardo gyvenimo ir veiklos trajektorija nuo tarpukario Lietuvos iki partizaninio pasipriešinimo kulminacijos. Straipsnyje siekiama ne tik išdėstyti signataro biografijos faktus, bet ir atskleisti nepriklausomos Lietuvos socialinį bei kultūrinį kontekstą, kuriame formavosi V. Gužo pasaulėžiūra, politinės nuostatos, turėjusios įtakos signataro vertybiniams pasirinkimams sovietų ir nacių okupacijų akivaizdoje. V. Gužas-Kardas vaizduojamas kaip tarpukario Lietuvos patriotinės kartos atstovas.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: signatarai
  topic: keywords
subject: partizanų karas
  topic: keywords
subject: LLKS
  topic: keywords
creator: Ramona Staveckaitė-Notari
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 70
ending page: 97
doi: 10.61903/GR.2025.203

Liuteronų Bažnyčios narių įtraukimas į tremtinių sąrašus vykdant 1944 m. Lietuvos vokiečių tremties direktyvas
type: item
description: Straipsnyje aptariama pirmoji pokario metų tremtis, kurios aukomis tapo Lietuvos vokiečiai ir dalis lietuvių tautybės evangelikų liuteronų tikybos žmonių. 1944 m. NKVD-NKGB direktyvos skelbė, kad iš sovietų Lietuvos turi būti ištremti visi krašte likę vokiečiai, ir nurodė, kaip reikia juos identifikuoti. Kai kurių valsčių vykdomųjų komitetų pareigūnai nesivargino kruopščia šios tautybės asmenų paieška. Vokiečiais jie įvardijo sporadiškai surašinėdami jų administracinėse vietovėse gyvenusias lietuvių liuteronų šeimas. Tokias vykdomųjų komitetų pažymas nekvestionuodami patvirtino vietos ir apskričių NKVDNKGB organai. Šie žmonės buvo represuoti tik todėl, kad išpažino liuteronų tikėjimą.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Lietuvos vokiečių tremtis
  topic: keywords
subject: Liuteronų Bažnyčia
  topic: keywords
subject: Tadžikija
  topic: keywords
creator: Darius Petkūnas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 47
ending page: 69
doi: 10.61903/GR.2025.202

Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius? (II dalis)
type: item
description: Tęsiant žurnalo „Genocidas ir rezistencija“ Nr. 57 publikuotoje pirmoje straipsnio dalyje pradėtą tyrimą, šioje antroje dalyje dėmesys sutelkiamas į Didžiosios Britanijos „Stop Hitler“ politikos pradžią 1939 m. kovo mėnesio antroje pusėje, akcentuojant pastangas plėsti tarptautinę antihitlerinę koaliciją. Atskleidžiama, kad Hitlerio ikikarinio sustabdymo Europoje koalicijos formavimo pagreitėjimas sinchroniškai sutapo su kelias dienas 1939 m. kovo mėnesio paskutinę dekadą (ypač kovo 20–26 d. savaitę) pasaulio dėmesį prikausčiusia situacija dėl Klaipėdos krašto, ir tai, pasak tuometinės spaudos publikacijų anglų kalba, buvo tarpusavyje susiję. Išryškinama ypatinga Lenkijos pozicija dėl dalyvavimo „Stop Hitler“ koalicijoje, susiejant tai su nervinga Varšuvos reakcija į Klaipėdos krašto atplėšimą nuo Lietuvos. Tuometinei vokiečių propagandai, kaip rodo Vakarų angliškai kalbančių šalių spaudos analizė, nepavyko įtikinti užsienio šalių opinijos apie neva savanorišką Lietuvos vyriausybės sprendimą atiduoti Klaipėdos kraštą, esą pati Lietuva nutarė atsikratyti jai bereikalingo teritorinio balasto ir pan., tarsi tai būtų įvykę be Vokietijos grasinimų panaudoti jėgą prieš mažą kaimyninę šalį. Straipsnyje taip pat pateikiama faktinė medžiaga, atspindinti JAV Baltųjų rūmų poziciją nepripažinti Klaipėdos krašto absorbavimo į Vokietijos Reichą teisėtumo. Pažymima, kad jau 1939 m. kovo mėnesio pabaigoje Amerikos žiniasklaidoje atsirado įžvalgių analitinių vertinimų ir prognozuota, jog Čekoslovakijos destrukcija ir Klaipėdos krašto prijungimas prie Vokietijos yra tik preliudija į tolesnę Hitlerio ekspansiją Rytų kryptimi ir būsimą susidūrimą su Vakarų demokratijomis. Būtent taip ir atsitiko, ir tai lėmė Antrojo pasaulinio karo pradžią. Išskiriamos kai kurios tolesniam tyrimui aktualios problemos, susijusios su Molotovo–Ribentropo pakto geneze bei kitomis Antrojo pasaulinio karo ištakomis.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Klaipėdos kraštas
  topic: keywords
subject: Antrojo pasaulinio karo genezė
  topic: keywords
subject: Baltijos šalys
  topic: keywords
subject: Vokietija
  topic: keywords
subject: Lenkija
  topic: keywords
subject: SSRS
  topic: keywords
subject: Didžioji Britanija
  topic: keywords
subject: JAV
  topic: keywords
subject: „Stop Hitler“
  topic: keywords
subject: antihitlerinė koalicija
  topic: keywords
subject: 1939
  topic: keywords
creator: Аrūnas Vyšniauskas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 8
ending page: 46
doi: 10.61903/GR.2025.201

Genocidas ir rezistencija Nr. 57(1)
type: item
description: Pilnas leidinys
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Andrius Tumavičius
creator: Rimantas Zizas
creator: Arūnas Vyšniauskas
creator: Valdemaras Klumbys
creator: Juozas Banionis
creator: Christian Pletzing
creator: Pēteris Kalniņš
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 1
ending page: 220
doi: 10.61903/GR.2025.100

Nuo susiskaldymo iki solidarumo: Latvijos pabėgėliai, Latvijos centrinė taryba ir tautinė tapatybė tremtyje po 1945 m.
type: item
description: Baltijos šalių tremtinių bendruomenių solidarumas po Antrojo pasaulinio karo nebuvo savaiminė bendros tautinės tapatybės pasekmė, bet atsirado dėl istorinių traumų ir tremties aplinkybių. Sovietų režimo sunaikinta pilietinė visuomenė ir įtampa dėl tremties skatino latvių, lietuvių ir estų vienybę, nepaisant vidinių susiskaldymų. Ypač gilų susiskaldymą teko įveikti latviams. Latvių tautinė savimonė, išaugusi iš susiskaldžiusios regioninės ir kultūrinės praeities, susiformavo vėliau nei lietuvių. Politinius nesutarimus nepriklausomybės laikotarpiu po 1918 m. stiprino dėl kolaboravimo ir pasipriešinimo karo metu iškilę klausimai. 1944 m. sovietų reokupacija paskatino masinius bėgimus, o pabėgėliai iš Latvijos ir Estijos buvo perkeliami jūra per vokiečių surengtą evakuaciją. Pokario perkeltųjų asmenų (DP) stovyklose Baltijos šalių pabėgėliai prašė Vakarus apsaugoti nuo sovietų repatriacijos, taip sustiprindami etninį solidarumą. Latvijos tremtiniai steigė savivaldos institucijas, mokyklas ir kultūrines organizacijas, skatindami stipresnį nei iki tol solidarumo jausmą tremtyje. Nepaisant stiprėjančios vienybės, karo metu politiniai nesutarimai išliko. Kaip pavyzdys pateikiama 1943 m. įkurta Latvijos centrinė taryba (LCP), siekusi atkurti nepriklausomybę, kurią naciai slopino, o su vokiečių okupantais bendradarbiavę Latvijos pareigūnai tvirtino, esą jie veikia „tautos labui“. Šie ginčai persikėlė į tremtį, sukeldami aršias diskusijas dėl lojalumo ir teisėtumo. Tačiau ilgainiui nuolatinės sovietų okupacijos realybė paskatino buvusius ideologinius priešininkus pirmenybę teikti vieningam frontui, o ne praeities konfliktams. Šis selektyvios istorinės atminties procesas buvo labai svarbus formuojant darnią latvių tremtinių tapatybę.
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: latviai
  topic: keywords
subject: Baltija
  topic: keywords
subject: tremtis
  topic: keywords
subject: okupacija
  topic: keywords
subject: pasipriešinimas
  topic: keywords
creator: Pēteris Kalniņš
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 164
ending page: 180
doi: 10.61903/GR.2025.107

Baltijos šalių perkeltieji asmenys Šiaurės Vokietijoje: Liubeko ir Flensburgo atvejis
type: item
description: Vokietijoje perkeltųjų asmenų – dipukų (DP) istorija plačiai tyrinėjama nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio, daugiausia dėmesio skiriant žydų, lenkų ir sovietų perkeltiesiems asmenims. Tačiau unikaliai Baltijos šalių – estų, latvių ir lietuvių – patirčiai Vokietijoje skiriama nedaug dėmesio. Šiame straipsnyje, remiantis vietos archyviniais šaltiniais ir Latvijos perkeltųjų asmenų stovyklų laikraščiais, nagrinėjama Baltijos šalių perkeltųjų asmenų istorija Šiaurės Vokietijoje, ypač Liubeko ir Flensburgo miestuose. Kadangi Liubekas buvo pasienyje tarp britų ir sovietų okupacinių zonų, jis tapo pagrindiniu pabėgėlių centru. Iki 1945 m. pabaigos mieste gyveno apie 11 tūkst. 580 Baltijos šalių pabėgėlių – didelė dalis iš 53 tūkst. 800 Baltijos šalių perkeltųjų asmenų britų okupacinėje zonoje. Daugelis Baltijos šalių DP iš pradžių buvo apgyvendinti privačiuose būstuose, bet vėliau perkelti į DP stovyklas. Flensburge gyveno kiek mažiau, bet gana gausiai Baltijos šalių perkeltųjų asmenų. Čia 1945 m. buvo užregistruoti 1 254 latviai, 928 estai ir 784 lietuviai. Gyvenimo sąlygos DP stovyklose buvo labai įvairios. Kai kuriose stovyklose buvo tinkama gyvenamoji vieta, o kitos buvo perpildytos ir jose trūko elementarių sanitarinių sąlygų. Ilgainiui valdžios institucijos bandė stovyklas suskirtstyti pagal tautybę. Daugelis Baltijos šalių DP įsitraukė į kultūrinę ir švietėjišką veiklą, kūrė savo mokyklas, laikraščius ir institucijas. Baltijos šalių perkeltieji asmenys dėl kultūrinių panašumų apskritai buvo vertinami palankiau nei kitos DP grupės, pavyzdžiui, lenkų ar sovietų DP. Tačiau kilo įtampa dėl apgyvendinimo vietų trūkumo ir priverstinio vokiečių turto konfiskavimo perkeltųjų asmenų apgyvendinimui. Baltijos šalių perkeltieji asmenys Liubeke dalyvavo aktyvioje kultūrinėje veikloje, įskaitant teatro spektaklius, chorus ir sporto renginius. DP laikraščiai atliko svarbų vaidmenį palaikant nacionalinį identitetą ir bendravimą. 1950 m. perkeltųjų asmenų stovyklas perdavus Vokietijos admi…
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: perkeltieji asmenys
  topic: keywords
subject: Šiaurės Vokietija
  topic: keywords
subject: apgyvendinimas
  topic: keywords
subject: kultūra
  topic: keywords
subject: organizacijos
  topic: keywords
subject: laikraščiai
  topic: keywords
subject: Baltijos šalių ir Vokietijos santykiai
  topic: keywords
creator: Christian Pletzing
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 144
ending page: 163
doi: 10.61903/GR.2025.106

Lietuvių tremtinių bendruomenė Vakaruose: sugrįžti į laisvą Lietuvos valstybę
type: item
description: Antrojo pasaulinio karo sumaištis, sovietinės ir nacių okupacijos stipriai paveikė ir išblaškė lietuvių tautą. Antrojo pasaulinio karo Rytų frontui artėjant prie Baltijos kraštų, Lietuvą palikti ryžosi per šešiasdešimt tūkstančių tėvynainių, kurie traukėsi laikinai, manydami sulaukti greit sugrąžintos Tėvynės laisvės. Jie buvo ne paprasti karo pabėgėliai, bet tapo politiniais tremtiniais, ilgainiui įvardintais „dipukai“. Šiame straipsnyje išryškinamas lietuvių – karo pabėgėlių, prisiglaudusių DP stovyklose, telkimasis į vieningą organizaciją – Lietuvių tremtinių bendruomenę (LTB). Kartu atskleidžiamos mūsų tautiečių politinės aspiracijos, pasireiškusios per pasiaukojimą saugoti lietuvišką tapatybę, palaikyti tautinį solidarumą ir rengtis laisvos, nepriklausomos Lietuvos gyvenimui.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: karo pabėgėliai
  topic: keywords
subject: DP lietuviai
  topic: keywords
subject: dipukai
  topic: keywords
subject: skryningas
  topic: keywords
subject: LTB
  topic: keywords
subject: Lietuvių charta
  topic: keywords
creator: Juozas Banionis
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 113
ending page: 142
doi: 10.61903/GR.2025.105

Neginkluoto pasipriešinimo sovietmečio Vilniuje ypatybės
type: item
description: Šiame straipsnyje analizuojamos neginkluoto pasipriešinimo Vilniuje ypatybės, aiškinamasi, kuo jis išsiskiria visos Lietuvos kontekste, ieškoma tokio skirtumo priežasčių bei pasekmių. Didžiausias dėmesys skiriamas 6-ajam ir 8-ajam dešimtmečiams, kai pasipriešinimo veikla matoma ryškiausiai. Daroma prielaida, kad „sostinės oras“ – specifinė valstybės politika sostinėje – skatino gyventojus labiau prisitaikyti, ieškoti nuosaikesnių kelių savo tikslams pasiekti. Ryški didesnė Rusijos disidentų idėjų įtaka pasipriešinimui Vilniuje, paveikusi ir priešinimosi veiklos būdus: Lietuvos pogrindinėje veikloje – Vilniuje išsiskiria atviro disidentinio pasipriešinimo tendencijos. Taip pat Vilniaus pasipriešinime buvo svarbios su religiniais pasipriešinimo tinklais menkai susijusios grupės.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: sovietmetis
  topic: keywords
subject: pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: disidentai
  topic: keywords
subject: pogrindis
  topic: keywords
creator: Valdemaras Klumbys
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 89
ending page: 112
doi: 10.61903/GR.2025.104

Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius?
type: item
description: Nagrinėdami Antrojo pasaulinio karo ištakas ir genezę, istorikai kompleksinėje įvykių sekoje neretai mini 1939 m. kovo mėnesį įvykdytą Klaipėdos krašto atplėšimo nuo Lietuvos ir prijungimo prie Vokietijos faktą, per daug prie jo neapsistodami, daugiau dėmesio skirdami 1938 m. Austrijos „anšliusui“, 1938 m. Miuncheno konferencijai ir Čekoslovakijos destrukcijai su jos lemtingais akordais 1939 m. kovo viduryje. Klaipėdos atvejis vis dėlto ypač vertas dėmesio, nes jis reiškė paskutinę Vokietijos reicho teritorinę ekspansiją prieš karą, įvyko be tiesioginės karinės konfrontacijos, kadangi Lietuva nusileido ultimatumui iš Berlyno. Vokietijos invazija į Lenkiją 1939 m. rugsėjo 1 d., virtusi pasauliniu karu, nustelbė Klaipėdos krašto prijungimo prie Reicho 1939 m. kovo 22–23 d. neeilinę reikšmę lemtingų prieškarinių įvykių grandinėje. Joje užsienio istorikai daug dėmesio skiria aštrėjusiai Vokietijos-Lenkijos santykių įtampai dėl vokiečių kelto Dancigo ir eksteritorinio koridoriaus į Rytprūsius reikalavimų, taip pat Vokietijos ir Sovietų Sąjungos politiniam suartėjimui, vedusiam į vadinamąjį Molotovo-Ribentropo paktą ir t. t. Šio straipsnio pavadinime vartodami terminą „katalizatorius“, o pačiame straipsnyje argumentuodami šio rezonansinio žodžio panaudojimą perkeltine prasme, siekiame pabrėžti nepaprastą Klaipėdos (Mėmelio) klausimo tarptautinę reikšmę tolesniam įvykių eigos greitėjimui. Tai turėjo toli siekiančių pasekmių platesnei to meto tarptautinei erdvei. 1939 m. Vakarų demokratinių šalių žiniasklaidos ir kitų istorinių šaltinių nagrinėjimas atskleidžia, kad nacionalsocialistinės (toliau – NS) Vokietijos griežtas Klaipėdos krašto problemos sprendimas ultimatumu ir grasinimas panaudoti invazijai gilyn į Lietuvą karines pajėgas prieš mažą kaimyninę šalį paspartino kitų Europos valstybių pasirengimą neišvengiamiems ginkluotiems konfliktams. Tai įgijo svarbų vaidmenį formuojant visos geopolitinės erdvės tarp Vokietijos ir SSRS likimą. Galiausiai tai prisidėjo prie vėles…
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Klaipėdos kraštas
  topic: keywords
subject: Antrojo pasaulinio karo genezė
  topic: keywords
subject: Baltijos šalys
  topic: keywords
subject: Vokietija
  topic: keywords
subject: Lenkija
  topic: keywords
subject: SSRS
  topic: keywords
subject: Didžioji Britanija
  topic: keywords
subject: 1939
  topic: keywords
creator: Arūnas Vyšniauskas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 61
ending page: 88
doi: 10.61903/GR.2025.103

Pirčiupių kaimo 1944 m. birželio 3 d. tragedija: istoriografija ir šaltiniai
type: item
description: Straipsnyje keliamas tikslas apžvelgti ir įvertinti 1944 m. birželio 3 d. vokiečių baudėjų įvykdytos itin žiaurios masinės teroro akcijos Lietuvoje Pirčiupių (Naujųjų Pirčiupių) sudeginimo, masinio žmonių žudynių istoriografiją ir šaltinius. Siekiama išsiaiškinti jos priešistorę (istorinį kontekstą), priežastis, vyksmą, pasekmes. Taip pat – kaip kaimo egzekucijos istorija buvo politizuojama, panaudojama propagandos tikslams: sovietinėje istoriografijoje stengtasi įrodyti, kad egzekucijoje dalyvavo „buržuaziniai nacionalistai“. Išeivijos autoriai teigia, esą sovietų partizanai buvo Pirčiupių naikinimo bendrininkai, išprovokavę vokiečius keršto akcijai. Propaganda įvykdytą nusikaltimą lygino su sovietų represinių struktūrų įvykdytomis masinių represijų akcijomis Lietuvoje vokiečių ir sovietų okupacijų metais. Aiškinama, kokius faktus sovietinėje istoriografijoje stengtasi nutylėti, kokių netikslumų pasitaiko visose istoriografijose. Pateikiami archyvinių šaltinių duomenys, iki šiol likę istorinių tyrinėjimų apie Pirčiupius nuošalyje. Apžvelgiami svarbiausi žinomi N. Pirčiupių kaimo sunaikinimo istorijos šaltiniai, kai kurių jų atsiradimo istorija.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Pirčiupiai
  topic: keywords
subject: sovietų partizanai Lietuvoje
  topic: keywords
subject: totalitarinių režimų nusikaltimai Antrajame pasauliniame kare
  topic: keywords
creator: Rimantas Zizas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 26
ending page: 60
doi: 10.61903/GR.2025.102

Baudžiamoji akcija prieš kolaboravimu su sovietais įtariamus Onuškio ir Daugų valsčių gyventojus 1945 m. rugpjūčio mėnesį
type: item
description: Šiame straipsnyje nagrinėta baudžiamoji operacija, kurios metu partizanai sušaudė kelias dešimtis žmonių, įtartų kolaboravimu su sovietais. Straipsniu siekta išsiaiškinti, ar ši operacija buvo organizuotas ir tikslingas kolaborantų baudimas, siekiant trikdyti sovietizacijos procesus, ar nepagrįstas teroristinis išpuolis, inspiruotas keršto ir desperacijos. Straipsnyje išnagrinėtas pasirengimas baudžiamajai operacijai ir identifikuoti kai kurie jos dalyviai, išanalizuotas išpuolio vykdymas bei nustatytos jo aukos. Atlikus tyrimą operacija vertintina kaip to meto sąlygas atitinkantis išpuolis: partizanai atliko atsakomąjį veiksmą, kurio tikslas – parodyti režimui savo jėgą. Viena vertus, operacija buvo suplanuota: surinkti duomenys apie pasmerktuosius, numatytas veiksmų planas ir pan. Kita vertus, ji buvo spontaniškas kelių vadų sprendimas, daugiau lemtas emocijų, o ne apgalvotų taktinių tikslų. Partizanai smogė labiausiai pažeidžiamiems gyventojams: žemiausios administracinės grandies atstovams, režimo šalininkų šeimų nariams arba valstiečiams. Per išpuolį nenukentėjo nei vienas valsčiaus administracijos pareigūnas ar asmuo, prisidėjęs prie 1945 m. liepos mėn. trėmimų.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: baudžiamoji operacija
  topic: keywords
subject: partizanai
  topic: keywords
subject: stribai
  topic: keywords
subject: kolaborantai
  topic: keywords
creator: Andrius Tumavičius
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 8
ending page: 25
doi: 10.61903/GR.2025.101

Genocias ir rezistencija Nr. 1(1)
type: item
description: Pilnas leidinys (nuskenuota popierinė versija)
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Mindaugas Pocius
creator: Juozas Starkauskas
creator: Inga Petravičiūtė
creator: Vidmantas Tūtlis
creator: Audronė Janavičienė
creator: Arūnas Streikus
creator: Arūnas Bubnys
creator: Arvydas Anušauskas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 1
ending page: 192
doi: 10.61903/GR.1997.100

NKVD kariuomenės dokumentai Rusijos karo archyve
type: item
description: Istorikai, tyrinėjantys ginkluotą kovą su sovietiniais okupantais 1944-1953 m., nuolat susiduria su okupacinių karinių struktūrų identifikavimo problemomis. Vykdę ginkluotojo pasipriešinimo karinio slopinimo užduotis NKVD kariuomenės pulkai kartais labai trumpai užsibūdavo Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Vakarų Ukrainoje ar Vakarų Gudijoje. Jie nuolat keisdavo savo išsidėstymo vietas, nes sekė įkandin frontų arba būdavo permetami vykdyti karinių baudžiamųjų operacijų į vis naujas užimamas teritorijas. Todėl labai svarbu apžvelgti ir įvertinti visą Sovietų Sąjungoje veikusią karinio slopinimo sistemą, o ne tik jos dalį. Lietuvoje esantys archyviniai šaltiniai sudarė prielaidas nustatyti arba identifikuoti dalį NKVD–MGB kariuomenės dalinių, kurie veikė aptariamuoju laikotarpiu, tuo tarpu NKVD–MGB kariuomenės dokumentai buvo akylai saugomi Rusijos valstybiniame karo archyve. Šiais metais Rusijos valstybiniame karo archyve saugomas bylas pavyko pasklaidyti ir šio straipsnio autoriui.
subject: Iš Archyvų
  topic: section
subject: represinės struktūros
  topic: keywords
subject: archyvai
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: MGB kariuomenė
  topic: keywords
creator: Arvydas Anušauskas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 176
ending page: 182
doi: 10.61903/GR.1997.108

Vokiečių ir lietuvių saugumo policija (1941–1944)
type: item
description: Šio straipsnio tikslas - išnagrinėti Vokiečių saugumo policijos ir SD bei lietuvių saugumo policijos struktūrą ir funkcijas nacių okupacijos metais. Rašydamas straipsnį, autorius rėmėsi įvairiuose archyvuose esančių operatyvinių grupių bei vokiečių ir lietuvių saugumo policijų veiklos dokumentais.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: vokiečių okupacija
  topic: keywords
subject: lietuvių saugumo policija
  topic: keywords
subject: holokaustas
  topic: keywords
subject: kolaboravimas
  topic: keywords
creator: Arūnas Bubnys
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 160
ending page: 175
doi: 10.61903/GR.1997.107

Sovietų valdžios antibažnytinė politika (1953–1967)
type: item
description: Viena iš svarbiausių istorinio proceso, kurį lėmė sovietinis totalitarinis režimas Lietuvoje, sudedamųjų dalių buvo totalitarinės valdžios ir religijos, o konkrečiu atveju - jos institucinės išraiškos Katalikų Bažnyčios santykiai. Sovietinio totalitarinio režimo idėjinis pagrindas - jo diegta komunistinė ideologija negatyviai traktavo religiją, o tai darė didžiulę įtaką ne tik socialinei struktūrai, bet ir kiekvieno žmogaus gyvenimui. Be to, Katalikų Bažnyčia pokario Lietuvoje buvo likusi vienintele legalia institucija, kurios vidaus gyvenimo totalitarinis režimas neįstengė visiškai kontroliuoti, dėl to čia galėjo rusenti asmeninės ir nacionalinės laisvės idėja. Taigi nuodugniai neįvertinus tų santykių neįmanoma gerai suprasti sovietinio Lietuvos istorijos laikotarpio. Deja, Katalikų Bažnyčios padėčiai sovietinėje totalitarinėje sistemoje Lietuvos mokslininkai kol kas neskyrė pakankamai dėmesio. Istoriografijoje ir mokslinėje publicistikoje daugiau dėmesio teko tik Bažnyčios padėčiai pirmaisiais pokario metais ir aštuntajame bei devintajame dešimtmetyje. Pirmuoju atveju tai lėmė siekis atskleisti Katalikų Bažnyčios ryšius su ginkluotuoju partizaniniu pasipriešinimo judėjimu ir šio laikotarpio tragiškumas, antruoju atveju - geresnis šaltinių prieinamumas ir svarbi Bažnyčios vieta disidentiniame sąjūdyje. Tačiau 1953- 1967 m. tarpsnis svarbus tuo, kad tuomet totalitarinės valdžios ir religijos santykiai turėjo atsiskleisti gryniausiu pavidalu, nes sovietų valdžios antibažnytinė politika nebegalėjo būti grindžiama Bažnyčios ryšiais su pasaulietiniu opoziciniu pogrindžiu.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Katalikų bažnyčia
  topic: keywords
subject: sovietų religinė politika
  topic: keywords
subject: ateizmas
  topic: keywords
subject: propaganda
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: dvasininkai
  topic: keywords
creator: Arūnas Streikus
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 122
ending page: 159
doi: 10.61903/GR.1997.106

Sovietiniai diversantai Lietuvoje (1941–1944)
type: item
description: Autorės tikslas – parodyti, kokie buvo raudonųjų partizanų būriai ir grupės, kur jie veikė, koks jų kontingentas ir kokios veiklos kryptys. Tai padaryti nėra lengva. Nors sovietmečiu išleista nemažai karo dokumentikos rinkinių ir karo dalyvių atsiminimų, bet juose beveik nėra nepalankių režimui politinių ar karinių duomenų, nes juos draudė Maskvos kontroliuojamos NKGB žinybos, o ir neseniai išlikusių ir paviešintų dokumentų autentiškumas ir faktų tikrumas kelia abejonių. Lietuvos centrinio valstybės archyvo (toliau - LCVA) fonduose yra išlikę tik duomenų mus dominančia tema nuotrupų.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: vokiečių okupacija
  topic: keywords
subject: sovietiniai partizanai
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: teroras
  topic: keywords
subject: Antrasis pasaulinis karas
  topic: keywords
creator: Audronė Janavičienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 98
ending page: 121
doi: 10.61903/GR.1997.105

Tragiškų įvykių sūkuryje parašytų memuarų savitumai
type: item
description: Šiame straipsnyje remiantis garsių partizanų atsiminimais, diennoraščiais, analizuojamos jų sudarymo aplnkybės, savytumai,panašumai, skirtumai, kaip jie atspindi ginkluotą pasipriešinimą , partizanų mentalitetą.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: memuarai
  topic: keywords
subject: partizanai
  topic: keywords
subject: dienoraščiai
  topic: keywords
subject: Ramanauskas
  topic: keywords
subject: Dzūkas
  topic: keywords
creator: Vidmantas Tūtlis
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 82
ending page: 97
doi: 10.61903/GR.1997.104

Sovietinio saugumo struktūra ir funkcijos Lietuvoje (1941–1954)
type: item
description: Straipsnio tema - Lietuvos SSR valstybės saugumo organų struktūra ir funkcijos 1941-1954 m. Sovietų Sąjungos valstybės saugumo organai turėjo griežtą vidaus struktūrą, kiekvienas padalinys vykdė konkrečiai nustatytas funkcijas. Padalinių funkcijų kaita atspindi ir valstybės vidaus politikos aktualijas.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: represinės struktūros
  topic: keywords
subject: stalinistinis periodas
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
creator: Inga Petravičiūtė
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 66
ending page: 81
doi: 10.61903/GR.1997.103

Fronto užnugario apsaugos NKVD kariuomenės veikla Lietuvoje (1944–1945)
type: item
description: Šis straipsnis apie III Baltarusijos fronto užnugario apsaugos NKVD kariuomenę yra fragmentas darbo apie tas sovietinių okupantų karines pajėgas (šaulių pulkus, pasienio pulkus ir būrius, iš kolaborantų sudarytus stribų būrius), kurios partizaninio karo metais (1944_1953) kovojo su mūsų partizanais ir Lietuvoje įtvirtino okupantų valdžią.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: represinės struktūros
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: pasienio kariuomenė
  topic: keywords
creator: Juozas Starkauskas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 43
ending page: 65
doi: 10.61903/GR.1997.102

MVD-MGB specialiosios grupės Lietuvoje (1945–1959)
type: item
description: 1950 m. SSRS valstybės saugumo ministras V. Abakumovas LSSR MGB vadovybei įsakė: ”Panaudoti visas galimybes sprendžiant pagrindinį uždavinį - per agentūrą įsiskverbti į banditinių nacionalistinių formuočių centrus, štabus ir kitas vadovaujančias grandis, išsiaiškinti jų sudėtį, slapstymosi vietas ir sulaikyti visus dalyvius arba fiziškai juos sunaikinti” .LSSR MGB 1951- 1953 m. sėkmingai vykdė šį įsakymą.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: represinės struktūros
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: KGB
  topic: keywords
creator: Mindaugas Pocius
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 7
ending page: 42
doi: 10.61903/GR.1997.101

Genocias ir rezistencija Nr. 2(2)
type: item
description: Pilnas leidinys (nuskenuota popierinė versija)
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Oleksandr Vovk
creator: Arvydas Anušauskas
creator: Juozas Starkauskas
creator: Arūnas Streikus
creator: Dalia Kuodytė
creator: Aleksandras Kokurinas
creator: Tiit Noormets
creator: Aleksandras Gurjanovas
creator: Heinrihs Strods
creator: Wanda Krystyna Roman
creator: Ritvars Jansons
creator: Janis Vasilevskis
creator: Nijolė Žemaitienė
creator: Viktor Niitsoo
creator: Indulis Zalite
creator: Jan Pięta
creator: Algirdas Šerėnas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-18
publication date: 1997-12-18
starting page: 1
ending page: 150
doi: 10.61903/GR.1997.200

Beteisių statusas
type: item
description: Visa neišsivysčiusio ir išsivysčiusio socializmo Sovietų imperijos visuomenė pagal kenksmingumą ir nekenksmingumą buvo suskirstyta į daugybę viešų ir neviešų kategorijų: laisvieji, kaliniai, specialiai apgyvendintieji ir t.t. Kiekviena kategorija skirstėsi į grupes, o grupės - į pogrupius ir t.t. Kalinių ir specialiai apgyvendintųjų kategorijos turėjo savo “spalvą”. Šiame dokumente atssipindi kokios visuomenės grupės buvo laikomos pavojingomis. Pavojingumo laipsnį nustatydavo Valstybės saugumo operatyvinė trijulė.
subject: Iš Archyvų
  topic: section
subject: sovietinė okupacija
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: visuomenė
  topic: keywords
subject: politiniai kaliniai
  topic: keywords
subject: tremtiniai
  topic: keywords
creator: Algirdas Šerėnas
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-18
publication date: 1997-12-18
starting page: 128
ending page: 144
doi: 10.61903/GR.1997.217

Lenkijos karinės archyvinės komisijos veikla renkant ir tiriant dokumentus apie totalitarinių režimų aukas
type: item
description: 1992 m. birželio 29 d. buvo sudaryta Karinė archyvinė komisija turinti sovietines represijas Lenkijos teritorijoje. Rusijos archyvuose buvo pirmiausia buvo tiriami ir kopijuojami dokumentai, susiję su lenkų karo belaisvių ir internuotųjų buvimu Sovietų Sąjungoje 1939–1949 m. bei prieš kitas visuomenės grupes padarytus nusikaltimus. Kolekcija tapo mokslinio tiriamojo ir pedagoginio darbo pagrindu. Joje sukaupti dokumentai jau panaudoti daugelyje publikacijų ir istorijos mokslo darbų. Jais taip pat naudojasi Lenkijos aukštųjų mokyklų dėstytojai ir istorijos mokslo įstaigų darbuotojai.
subject: Konferencijos
  topic: section
subject: Lenkija
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: Sovietų Sąjunga
  topic: keywords
subject: totalitarizmas
  topic: keywords
creator: Jan Pięta
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-18
publication date: 1997-12-18
starting page: 122
ending page: 127
doi: 10.61903/GR.1997.216

Pagrindinės neprievartinio pasipriešinimo formos ir slaptasis nacionalizmas ­ vidinis nepaklusimas sovietiniam režimui Latvijoje (aštuntasis–devintasis dešimtmečiai)
type: item
description: Įvairių tautinių grupių neprievartinis priešinimasis sovietinei diktatūrai Latvijoje turėjo bendrų ir skirtingų bruožų. Latviams svarbiausia buvo Latvijos nepriklausomybės idėja, žydams ir vokiečiams – kova dėl galimybės išvykti į etninę tėvynę. Net Pabaltijo karinėje apygardoje devintojo dešimtmečio antrojoje pusėje buvo pastebėta atvirų nacionalizmo apraiškų. Apibendrinant buvusio LKP partinio archyvo duomenis ir ASIO “Delta Latvija” informaciją, galima teigti, kad kiekvienais metais Latvijos SSR buvo likviduota nuo 5 iki 12 antisovietinių arba nacionalistinių grupių. Tokia antisovietinės veiklos apraiškų statistikos sklaida greičiausiai priklausė nuo antisovietinės ir (arba) nacionalistinės veiklos sampratos įvairiu komunistinių sovietų valdymo laiku ir nuo buvusios politinės konjunktūros. Ypač didelį susirūpinimą organams kėlė grupės ir grupuotės, į kurias telkėsi jaunimas.
subject: Konferencijos
  topic: section
subject: Latvija
  topic: keywords
subject: antisovietinis pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: pilietinis pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: organizacijos
  topic: keywords
creator: Indulis Zalite
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-18
publication date: 1997-12-18
starting page: 110
ending page: 121
doi: 10.61903/GR.1997.215

Pasipriešinimo sąjūdis Estijoje (1955–1985)
type: item
description: Sovietų Sąjungai 1940 m. birželio mėn. okupavus ir aneksavus Estiją, iškart prasidėjo estų tautos priešinimasis svetimai valdžiai, kuris truko iki pat Estijos nepriklausomybės atkūrimo 1991 m. rugpjūčio mėn. Iš pradžių tai buvo pasyvus priešinimasis Estijoje vykdytiems sovietiniams pertvarkymams ir stengimasis išsaugoti tautines vertybes. Aktyviai priešintis pradėta tada, kai tik susidarė sąlygos tai daryti. Prasidėjus karo veiksmams tarp Vokietijos ir Sovietų Sąjungos, daugelis vyrų pasitraukė į miškus, ėmėsi ginklų ir pradėjo kovoti su atsitraukiančiomis nuo vokiečių dalimis, naikintojų batalionais ir Raudonąja armija. Sovietinio totalitarinio režimo sąlygomis aktyvus priešinimasis negalėjo būti masinis. Išskyrus kai kuriuos ypatingus atvejus (1980 m. jaunimo demonstracijos), iki devintojo dešimtmečio pabaigos Estijoje nebuvo visuotinio pasipriešinimo protrūkių, kaip kad Vengrijoje 1956 m., Čekoslovakijoje 1968 m. ir Lenkijoje 1956, 1968, 1976 ir 1980 m.
subject: Konferencijos
  topic: section
subject: Estija
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: sovietinė okupacija
  topic: keywords
creator: Viktor Niitsoo
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-18
publication date: 1997-12-18
starting page: 106
ending page: 109
doi: 10.61903/GR.1997.214

MGB–KGB agentūra okupuotoje Lietuvoje
type: item
description: Sovietinė okupacija sudarė pretekstą daliai visuomenės kolaboruoti su okupacine valdžia. Greta atvirų okupacinės valdžios rėmėjų atsirado visa armija slaptų bendradarbių – MGB–KGB agentų. Šnipinėjimas ir ideologinis gyventojų apdorojimas – būtina totalitarinės sistemos egzistavimo sąlyga. Dvi šio šimtmečio totalitarinės ideologijos iš esmės skyrėsi tik tuo, kad fašistinė teikė prioritetą fiziniam sunaikinimui, o komunistinė – būtinai ir dvasiniam palaužimui.
subject: Konferencijos
  topic: section
creator: Nijolė Žemaitienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-18
publication date: 1997-12-18
starting page: 97
ending page: 105
doi: 10.61903/GR.1997.213

Ginkluoti tautinio pasipriešinimo junginiai – SSRS (Latvijos SSR) ir Didžiosios Britanijos specialiųjų tarnybų operatyvinių žaidimų terpė (1945–1956)
type: item
description: Mes turime labai nedaug dokumentų šaltinių apie Latvijos SSR KGB veiklą tuo laikotarpiu, kai Baltijos respublikų KGB organai žaidė operatyvinius žaidimus su Švedijos ir Didžiosios Britanijos žvalgybos tarnybomis, tačiau jais remiantis vis dėlto galima bendrais bruožais apibūdinti Latvijos SSR KGB organų darbo metodus.
subject: Konferencijos
  topic: section
subject: Latvija
  topic: keywords
subject: Didžioji Britanija
  topic: keywords
subject: žvalgyba
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: KGB
  topic: keywords
creator: Janis Vasilevskis
rights: Autorių teisių (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-12-18
publication date: 1997-12-18
starting page: 89
ending page: 96
doi: 10.61903/GR.1997.212