Hand-assisted laparoscopic colorectal surgery for colorectal polyps: single institution experience - Dulskas, Audrius; Samalavicius, Narimantas Evaldas; Gupta, Rakesh Kuma (Lietuvos chirurgija, 2013)
Objective To assess outcomes of a hand-assisted laparoscopic approach (HALS) for the management of difficult colorectal polyps. Methods In 2007–2013 at the Institute of Oncology, Vilnius University, 25 HALS colorectal procedures for polyps which could not be treated by endoscopy were performed. Demographic data, histology of the biopsy, type of surgery, length of postoperative stay, complications and final pathology were reviewed prospectively. Results 25 patients with a mean age of 65.88±13.3 years underwent HALS polypectomy. Preoperative morphology was: 20 (80%) patients with adenomas and 5 (20%) – Ca in situ. Laparoscopic mobilization of colonic segment, and colotomy with removal of polyp was performed for 5 (20%) polyps. Laparoscopic segmental bowel resection was performed in 20 (80%): anterior rectal resection with partial total mesorectal excision – 10 (40%), left hemicolectomy – 6 (24%), sigmoid resection – 3 (12%) and resection of transverse colon in 1 (4%). Mean postoperative hospital stay was 6.4±2.5 days. Two patients (8%) had complications – urinary tract infection. Both recovered after conservative treatment. Mean polyp size was 3.8±2.2 cm. Final pathology revealed polyp (n = 1), tubular adenoma (n = 3), tubulovillous adenoma (n = 12), Carcinoma in situ (n = 7) and invasive cancer (n = 2). Both patients underwent laparoscopic left hemicolectomies (HALS) in 14 and 10 days after laparoscopic colotomy and polypectomy. Conclusions For the management of endoscopically unresectable polyps, laparoscopic polypectomy is currently the technique of choice. Key words: colotomy, colorectal polyp, polyp, HALS. Ranka asistuojamoji laparoskopinė chirurgija gydant endoskopiškai nepašalinamus storosios žarnos polipus Tikslas Išnagrinėti ranka asistuojamosios laparoskopinės chirurgijos (HALS) vaidmenį gydant endoskopiškai nepašalinamus storosios žarnos polipus. Metodai 2007–2013 metais Vilniaus universiteto Onkologijos institute buvo atliktos 25 polipų šalinimo HALS operacijos. Prospektyviai buvo išanalizuoti demografiniai rodikliai, histologijos duomenys, atliktų operacijų pobūdis, pooperacinio periodo trukmė, komplikacijos ir galutinė patologijos diagnozė. Rezultatai Operuoti 25 pacientai, kurių amžiaus vidurkis buvo 65,88±13,3 metai. Priešoperacinė diagnozė: 20 (80 %) atvejų adenoma ir 5 (20 %) – Ca in situ. Žarnos segmento mobilizacija su kolotomija ir polipo pašalinimu buvo atlikta 5 (20 %) pacientams. Žarnos segmento rezekcija HALS atlikta – 20 (80 %) atvejų: tiesiosios žarnos rezekcija su visiška mezorektaline ekscizija (TME) – 10 (40 %), kairioji hemikolektomija – 6 (24 %), riestinės žarnos rezekcija – 3 (12 %) ir skersinės žarnos rezekcija – 1 (4 %). Vidutinė pooperacinio periodo trukmė buvo 6.4±2.5 dienos. Dviem pacientams pasireiškė dizurijos reiškiniai (8 %). Abu pacientai pasveiko po taikyto konservatyvaus gydymo. Vidutinis polipo dydis 3,8±2,2 cm. Gauta galutinė patologijos diagnozė: polipas (n = 1), tubulinė adenoma (n = 3), tubuloviliozinė adenoma (n = 12), Carcinoma in situ (n = 7), invazyvus tumoras (n = 2). Abiem pacientams atlikta HALS kairė hemikolektomija praėjus 14 ir 10 dienų po kolotomijos su polipektomija. Išvada HALS galima kaip saugi alternatyva endoskopiškai nepašalinamiems polipams gydyti. Reikšminiai žodžiai: kolotomija, kolorektalinis polipas, polipas, HALS.