Gigantinės stemplės lipomos komplikuotas chirurginis gydymas: klinikinis atvejis - Katinaitė, Justina; Jagelavičius, Žymantas; Kybartas, Algis; Gruslys, Vygantas; Janilionis, Ričardas (Lietuvos chirurgija, 2017)
Įžanga Lipoma – retas nepiktybinis stemplės navikas. Tiriant pacientus dėl nespecifinių viršutinio virškinamojo trakto ligos simptomų, reikėtų nepamiršti nepiktybinių stemplės navikų. Vaizdiniais tyrimais įtartas nepiktybinis stemplės navikas ir tiksliai nustatyta histologinė diagnozė priešoperaciniu laikotarpiu yra svarbūs veiksniai pasirenkant tinkamiausią gydymo metodą bei siekiant išvengti sudėtingesnių chirurginių procedūrų. Klinikinis atvejis Moteris, 59 metų amžiaus, buvo paguldyta į chirurgijos skyrių dėl disfagijos, trunkančios apie 1,5 mėnesio. Endoskopiškai įtartas stemplės pogleivio navikas. Atlikus krūtinės ląstos kompiuterinės tomografijos tyrimą rastas 13 cm ilgio ir 2 cm pločio, –67 Hounsfieldo vienetų tankio intraluminalinis pogleivio darinys ant kojytės. Radiologiškai labiausiai tikėtina diagnozė buvo stemplės lipoma. Navikas pašalintas atlikus ezofagotomiją per dešinės pusės torakotominį pjūvį. Pooperaciniu laikotarpiu atlikta kontrastinė ezofagograma parodė stemplės nesandarumo požymius. Buvo atlikta retorakotomija ir stemplės defektas užsiūtas. Kartotinis radiologinis stemplės tyrimas parodė, kad stemplės nesandarumas išliko. Tuomet į stemplę buvo implantuotas biodegraduojantis SX-ELLA dengtas 10 cm ilgio, 31/25/31 mm išorinio skersmens stentas, kuriuo defektas stemplėje sėkmingai užgydytas. Išvados Stemplės lipoma yra retas nepiktybinis stemplės navikas, sukeliantis disfagiją. Atvira stemplės operacija yra geriausias gydymo būdas esant dideliems nepiktybiniams stemplės navikams. Tačiau tokios pooperacinės komplikacijos kaip stemplės nesandarumas nėra retos pacientams po atvirų stemplės operacijų, o jų gydymas sudėtingas. Biodegraduojantis stentas galėtų būti tinkamas įsisenėjusiam stemplės nesandarumui gydyti.