Įkurtas 1997. Publikuojami neurologinių, neurochirurginių bei gretimų ligų etiopatogenezės, klinikos, diagnostikos, gydymo bei profilaktikos laimėjimų straipsniai.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Galvos skausmų ypatybių pokyčiai nėštumo metu
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Galvos skausmas yra viena dažniausių sveikatos būklių, paveikiančių žmones visame pasaulyje, o migrena ir įtampos tipo galvos skausmai yra patys dažniausi. Nėštumas lemia hormonų svyravimus, ypač padidėja estrogeno lyg<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">is, kuris gali turėti įtakos galvos skausmo pobūdžiui. Šio tyrimo tikslas buvo įvertinti galvos skausmo pokyčius nėštumo metu. Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninėje Kauno klinikos (LSMUL KK) buvo atliktas perspektyvusis tyrimas, kuriame dalyvavo 67 nėščios moterys, patyrusios galvos skausmus prieš nėštumą arba jo metu. Dalyvės užpildė klausimyną, vertinantį galvos skausmo ypatumus, ir Migrenos sukeliamos negalios įvertinimo klausimyną (MIDAS), skirtą funkcinio sutrikimo analizei. Surinkti duomenys buvo analizuoti taikant<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> statistinius metodus, įskaitant χ² testą, Manno–Whitney testą ir Fisherio tikslųjį testą. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Rezultatai parodė, kad galvos skausmus nėštumo metu patyrė 77,6 % moterų, palyginti su 89,6 % prieš nėštumą. Iš tų, kurios skundėsi galvos skausmais tiek prieš nėštumą, tiek jo metu, 70,5 % nepatyrė skausmo intensyvumo pokyčių, o 29,5 % teigė, kad skausmas arba sustiprėjo, arba susilpnėjo. Spaudžiantys ir pulsuojantys galvos skausmai nėštumo metu sumažėjo apie 25 %. Be to, 27,2 % respondenčių galvos skausmas buvo susijęs su sumažėjusiu kasdienių veiklų sutrikdymu, o tai<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> leidžia manyti buvus galimą teigiamą hormoninių pokyčių poveikį. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šie rezultatai parodo sudėtingą ryšį tarp nėštumo metu vykstančių hormonų pokyčių ir galvos skausmų. Nors nemažai daliai moterų skausmai susilpnėja, kitoms jie gali atsirasti pirmą kartą arba net pablogėti. Norint geriau suprasti nėštumo poveikį galvos skausmų pobūdžiui, būtini tolesni tyrimai sudarius didesnes tiriamųjų grupes<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">.
Autorių teisių (c) 2024 Ainas Beinakaraitis | Livija Sadauskaitė | Augustė Juknelytė-Spūdienė | Antanas Vaitkus https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Psichikos ir miego sutrikimų ryšys: literatūros apžvalga
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Dar senovėje buvo suprasta, kad poilsis ir miegas yra gyvybiškai svarbūs, tokie pat reikšmingi<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> kaip kvėpavimas, valgymas ir kitos organizmo funkcijos. Tačiau tik paskutiniais dešimtmečiais mokslas įrodė, jog miegas – tai aktyvus procesas, kurio metu vyksta neuroninių tinklų stabilizacija, atnaujinami smegenų ir viso organizmo energiniai rezervai, reguliuojamos imuninės reakcijos, skatinama makromolekulių sintezė ir taisyklingas baltymų struktūrų susidarymas, apribojama oksidacinio streso sukelta ląstelių pažaida, vyksta informacijos perdirbimas, atranka, ilgalaikis išsaugojimas, emocijų reguliacija, toksinių metabolitų ir baltymų irimo produktų šalinimas. Psichikos ir miego sutrikimų atveju minėti procesai yra sutrikdomi. Šio apžvalginio straipsnio tikslas – išanalizuoti miego ir psichikos sutrikimų tarpusavio ryšį, atkreipiant dėmesį į skirtingas psichikos sutrikimų grupes. Straipsnyje aptariamas miego ir psichikos sutrikimų komorbidiškumas, pateikiami galimi miego ir<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> psichikos sutrikimų atkryčių mechanizmai, charakterizuojami esminiai psichikos sutrikimams būdingi miego architektūros pokyčiai. Greta apžvelgiamos dažniau naudojamų psichotropinių vaistų poveikio miegui ypatybės, terapiniai jų skyrimo aspektai, pateikiamos kompleksinės psichoterapinio ir medikamentinio gydymo strategijos, galinčios padėti optimizuoti tiek psichikos, tiek miego sutrikimų gydymą.
Autorių teisių (c) 2024 Eglė Sakalauskaitė - Juodeikienė | Algis Jaraminas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ortostatinės hipotenzijos vaidmuo išsivystant nikturijai sergantiesiems Parkinsono liga
<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Įvadas. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Parkinsono liga – tai lėtinė neurodegeneracinė liga, kurios vienas iš nemotorinių simptomų yra naktinis šlapinimasis, dar vadinamas nikturija. Jos priežastis gali būti miego sutrikimai, padidėjusi šlapimo gamyba ir sutrikęs jo kaupimas. Nikturijai taip pat gali turėti įtakos autonominės nervų sistemos sutrikimai, tokie kaip ortostatinė hipotenzija (OH). Šio apžvalginio straipsnio tikslas – įvertinti nikturijos ir OH sąsajas sergant Parkinsono liga bei aptarti galimus diagnostikos ir gydymo metodus. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Tiriamieji ir tyrimo metodai.<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> Atlikta nesisteminė mokslinės literatūros apžvalga. Publikacijos buvo renkamos paieškos sistemoje „PubMed“ naudojant raktinius žodžius ir jų junginius. Į nesisteminę literatūros apžvalgą įtrauktos publikacijos, paskelbtos 2016–2025 metais. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Rezultatai. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Nikturija – vienas iš dažnai pasireiškiančių nemotorinių Parkinsono ligos simptomų, kuris labai pablogina pacientų miego kokybę ir bendrą savijautą. Jos priežastys yra susijusios su padidėjusia šlapimo gamyba ir kaupimo sutrikimais, tačiau vis daugiau dėmesio skiriama autonominės nervų sistemos disfunkcijoms, ypač ortostatinei hipotenzijai. Parkinsono ligai būdingo α-sinukleino kaupimasis autonominėje nervų sistemoje gali būti vienas iš ortostatinės hipotenzijos atsiradimo veiksnių. Ortostatinė hipotenzija ir su ja susijusi gulimos padėties hipertenzija gali pabloginti nikturijos pasireiškimą. Diagnostikai svarbi anamnezė, kraujospūdžio stebėjimas keičiant kūno padėtį, laboratoriniai tyrimai. Gydymas reikalauja kompleksinio požiūrio: svarbi gyvenimo būdo korekcija, fizinių pratimų taikymas, farmakoterapija ir kiti metodai, atsižvelgiant į individualius paciento poreikius ir galimas nikturijos priežastis. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Išvados.<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> Nikturijos pasireiškimui gali būti svarbi ortostatinė hipotenzija ir kitos su ja susijusios patologijos. Būtinas individualus ir išsamus Parkinsono liga sergančių asmenų simptomų įvertinimas ir išskirtinis dėmesys autonominės nervų sistemos disfunkcijų pasireiškimui.
Autorių teisių (c) 2024 Deimantė Košytė | Jolita Čičelienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kognityvinis sutrikimas sergant širdies nepakankamumu: patofiziologiniai mechanizmai, diagnostika ir terapinės strategijos
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje analizuojama širdies nepakankamumo (ŠN) ir kognityvinių sutrikimų (KS) sąsaja, pabrėžiant, kad apie trečdalis ŠN sergančių pacientų patiria tam tikrą pažinimo funkcijos silpnėjimą. Pagrindinis KS išsivystymo mechanizmas yra sumažėjusi smegenų kraujotaka, tačiau svarbūs ir uždegiminiai, neurohumoraliniai, medžiagų apykaitos ir struktūriniai smegenų pokyčiai. KS blogina ŠN <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">sergančių pacientų gydymo reikalavimų laikymąsi, didina hospitalizacijų ir mirštamumo riziką. Diagnostikai taikomi neuropsichologiniai testai, vaizdiniai tyrimai ir biožymenys. Gydymas turi būti kompleksinis – apimantis tiek vaistinius, tiek nevaistinius metodus, o sėkminga šių pacientų priežiūra reikalauja kardiologų ir neurologų bendradarbiavimo.
Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prognostinių tyrimų apžvalga, orientuota į šoninę amiotrofinę sklerozę ir frontotemporalinę demenciją
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Frontotemporalinė demencija ir šoninė amiotrofinė sklerozė – tai neurodegeneracinės ligos, kurios pasireiškia skirtingai, tačiau tarpusavyje yra susijusios. Frontotemporalinei demencija<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">i dažniausiai būdingi elgesio ar kalbos sutrikimai, o šoninei amiotrofinei sklerozei – progresuojantis valingų<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> raumenų silpnumas. Dažniausiai abi ligas lemia <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">C9orf72 <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">pasikartojimų išsiplėtimas, tačiau yra nustatyta ir kitų, kiekvienai ligai būdingų genų. Daugėjant žinių apie šias ligas, vis daugiau sergančiųjų giminaičių domisi prognostiniais genetiniais tyrimais. Deja, nėra bendro sutarimo dėl tokių tyrimų atlikimo, sudėtingas ir jų klinikinis interpretavimas dėl nevisiško genų penetrantiškumo ir didelio skaičiaus atvejų, kai sergantiesiems nenustatomas ligą lemiantis patogeninis variantas. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šioje literatūros apžvalgoje aptariamos prognostinių tyrimų dėl frontotemporalinės demencijos ir šoninės amiotrofinės sklerozės rekomendacijo<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">s ir trūkumai.
Išsėtinė sklerozė: liga ir jos sąsajos su žarnyno mikrobiotos pokyčiais
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Žmogaus žarnyno mikrobiota veikia šeimininko sveikatą per įvairius fiziologinius mechanizmus. Mikrobiota sąveikauja su imunine sistema, moduliuodama T, B limfocitų ir kitų imuninės sistemos ląstelių veiklą<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">. Subalansuota mikrobiota palaiko žarnyno barjerinę funkciją, išlaikydama nepažeistą žarnyno gleivinę ir vengdama patogenų invazijos. Priešingai, žarnyno mikrobų kiekio disbalansas (disbiozė) gali skatinti prouždegimines imunines reakcijas, susijusias su įvairių autoimuninių neurouždegiminių ligų patogeneze. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Išsėtinė sklerozė (IS) – lėtinė autoimuninė liga, pažeidžianti centrinę nervų sistemą (CNS) ir pasireiškianti demielinizacijos procesu, glioze, uždegimu ir neuronų praradimu. Visame pasaulyje nustatyta daugiau nei 2,8 mln. IS atvejų, o vertinant tyrimų duomenis nuo 2001 metų iki 2015 metų, sergamumas IS Lietuvoje gerokai išaugo. IS etiologija tiriama, siekiant geriau suprasti genetinį polinkį ir kitų veiksnių<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> daromą įtaką šios ligos vystymuisi. Žarnyno mikrobiota kelia didelį susidomėjimą dėl galimų sąsajų tarp disbiozės ir IS vystymosi. Naujausi tyrimai atskleidžia, kad žarnyno mikrobiotos sudėtis yra susijusi su IS patogeneze ir yra vienas iš pagrindinių šios ligos vystymosi ir progresavimo veiksnių. Sergančiųjų IS mikrobiotos sudėtis skiriasi nuo sveikų asmenų mikrobiotos sudėties. Thirion ir kt. atlikto tyrimo rezultatai atskleidė, kad sergantiems IS sumažėjo <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Peptostreptococcus<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Micrococcus<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Enterococcus<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> ir <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Lactobacillus<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> ir padidėjo tokių bakterijų kaip <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Staphylococcus<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Fusobacterium<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Bacteroides<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Porphyromonas<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> genčių kiekis. Supratus žarnyno mikrobiotos ir IS sąveiką, gali atsirasti naujų terapinių taikinių ir išryškėti mikrobiotos balanso, kaip itin svarbaus neurologinės sveikatos aspekto, palaikymo svarba. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">Šiame apžvalginiame straipsnyje pateikiama informacija apie ligą, jos epidemiologiją ir etiologiją bei analizuojamos mikrobiotos ir IS sąsajos.
GLP-1 receptorių agonistų vaidmuo sergant valgymo sutrikimais: apetito reguliavimas ir neurobiologiniai mechanizmai
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Eating disorders, such as anorexia nervosa, bulimia nervosa, and binge eating disorder, are often linked to neurobiological dysfunctions, including alterations in dopamine and reward systems. Recent studies suggest that GLP-1 receptor agonists (GLP-1RAs) may have therapeutic effects not only on metabolic disorders but also on psychological conditions. GLP-1 regulates glucose metabolism, suppresses appetite, and influences dopamine signalling in reward pathways, potentially reducing binge eating episodes. Research indicates that GLP-1RAs may decrease stress-related eating by modulating the hypothalamic-pituitary-adrenal (HPA) axis and reducing anxiety-driven compulsive food intake. Clinical trials have shown that semaglutide and liraglutide effectively reduce binge-eating symptoms and cravings for high-calorie foods. The effects of GLP-1RAs on binge eating disorder appear to be more significant than those of traditional medications such as SSRIs, topiramate or lisdexamfetamine, though their long-term efficacy remains insufficiently studied. Despite promising results, GLP-1RAs may cause side effects, including gastrointestinal disturbances, hypoglycemia, and potential changes in mental health. Future research should assess their long-term impact and explore possible combinations with other treatment approaches, such as cognitive behavioural therapy.
Sudėtinga gigantinių ląstelių arterito diagnostika ir gydymas: penkerių metų stebėsena
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">68 m. vyras susirgo palaipsniui – pajuto kairiojo smilkinio skausmą, kuris vėliau išplito į dešinę pusę. Pirminiai simptomai buvo nespecifiniai, todėl<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> pacientui, kai apsilankė gydymo įstaigoje, buvo diagnozuota cefalgija, skirtas gydymas nuskausminamaisiais medikamentais. Bet simptomai progresavo, skausmas išplito į temporomandibuliarinį sąnarį, išsivystė kramtymo ir rijimo sutrikimai. Po mėnesio atsirado subfebrilus karščiavimas, stiprus galvos skausmas, patinimas apie akis, todėl pacientas buvo hospitalizuotas vidaus ligų skyriuje. Nustatyti padidėję uždegiminiai rodikliai. Spalvinės smilkinių duplekssonografijos metu buvo matomi koncentriniai hipoechogeniški abiejų paviršinių smilkininių arterijų sienelių sustorėjimai, registruoti padidėję kraujo tėkmės greičiai. Ultragarsinį tyrimą atlikti buvo sudėtinga, nes temporalinės arterijos buvo itin sukietėjusios ir skausmingos. Pacientui buvo diagnozuotas gigantinių ląstelių arteritas. Jis buvo gydomas intraveniniu metilprednizolono kursu, <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">vėliau – peroraliniu prednizolonu ir metotreksatu.<strong lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Po penkerių metų, kontrolinio vizito metu, pacientas nebesiskundė nei galvos, nei žandikaulio skausmais. Spalvinės smilkinių sonoskopijos metu nebuvo matyti <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">halo<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> požymio, kraujo tėkmės greičiai abiejose paviršinėse temporalinėse arterijose buvo normalūs. Vyresni nei 50 metų ligoniai, kuriems naujai atsiradęs galvos skausmas ar (ir) padidėjęs eritrocitų nusėdimo greitis ( <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">≥ 50 mm/val.) ir (ar) padidėjusi C reaktyvaus baltymo koncentracija, turėtų būti tiriami dėl gigantinių ląstelių arterito. Svarbu stebėti ligos eigą ne tik siekiant išvengti pasikartojimo epizodų, bet ir vertinant galbūt gydymo prednizolonu sukeltas komplikacijas. Smilkininių arterijų echoskopinis tyrimas yra tinkamas ne tik gigantinių ląstelių arterito pirminės diagnostikos, bet ir ligos monitoravimo metodas. Svarbu skleisti informaciją apie šią ligą, nes tai gali padėti laiku diagnozuoti šį vaskulitą ir išvengti sunkių komplikacijų.
Nervų sistemos fiziologija Andriaus Sniadeckio (1768–1838) „Organinių būtybių teorijoje“
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Andrius Sniadeckis (1768–1838) – Krokuvos ir Pavijos universitetų auklėtinis, Vilniaus universiteto chemijos profesorius, žymus Vilniaus gydytojas, vienas iš Vilniaus medicinos draugijos įkūrėjų, mokslo ir kultūros žurnalo <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Dziennik Wileński<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> redaktorių, taip pat buvo tritomio veikalo <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Teorya jes­testw organicznych<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> („Organinių būtybių teorija<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">“, I–III tomai publikuoti 1838 m.) autorius. Mokslo istorikų vertinimu, šis Andriaus Sniadeckio <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">opus magnum<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> buvo vienas iš pirmųjų ir svarbiausių biochemijos ir fiziologijos sričių pasiekimus atspindėjusių monografijų to meto Vakarų pasaulyje. Šiame straipsnyje nagrinėjame, kaip Andrius Sniadeckis savo skaitytojams pristatė nervų sistemos anatomijos pagrindus ir fiziologiją, <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">nervų veikimo principus, kokiomis medicinos teorijomis vadovavosi, kaip aiškino miego ir būdravimo procesus, jų reikšmę galvos smegenų veiklai ir žmogaus sveikatai. Lygindamos autoriaus postulatus su XVII a. pabaigos–XIX a. pradžios Vakarų Europos mokslininkų veikalais, bandome atsakyti į klausimą, ar Andrius Sniadeckis buvo savo epochos žmogus – pažangiausių medicinos teorijų ir mokslo žinių skleidėjas, ar nervų sistemos fiziologijos tyrėjas – savo laikmetį pralenkęs inovatorius?
Vaistams atsparios epilepsijos chirurginis gydymas atliekant kaliozotomiją: atvejo aprašymas ir literatūros apžvalga
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Kaliozotomija yra paliatyvi neurochirurginė operacija, atliekama pacientams, sergantiems vaistams atsparia epilepsija, kai vaistai nuo šios ligos neužtikrina pakankamos priepuolių kontrolės. Nors ši intervencija<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> reikšmingai sumažina priepuolių dažnį, visiškai pacientai nepasveiksta. Šiame straipsnyje aprašomas 45 metų vyro, kuriam medikamentinis gydymas buvo neveiksmingas ir dėl to buvo atlikta kaliozotomija, klinikinis atvejis. Pooperaciniu laikotarpiu priepuolių dažnis sumažėjo 80 %, pagerėjo paciento funkcinė nepriklausomybė, tačiau išliko tam tikri neurologiniai defektai. Kartu su klinikiniu atveju pristatoma literatūros apžvalga: kaliozotomijos vaidmuo gydant epilepsiją, pacientų atrankos kriterijai, klinikiniai rezultatai ir chirurginių metodų pažanga. Ateities kryptys apima minimaliai invazinių metodų taikymą ir neurostimuliacinę terapiją kaip papildomas priepuolių valdymo strategijas.
Radiologiniai galvos ir kaklo piktybinių navikų perineurinio plitimo vaizdiniai radiniai: literatūros apžvalga
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Perineurin<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">is navikų plitimas (PNP) yra kritinis navikų progresavimo galvos ir kaklo piktybiniuose navikuose mechanizmas, dažnai liekantis kliniškai nepastebėtas iki vėlyvųjų stadijų. Atsižvelgiant į didelę įtaką gydymo planavimui ir paciento prognozei, ankstyva ir tiksli diagnostika pasitelkiant radiologinius tyrimo metodus yra būtina. Ši literatūros apžvalga nagrinėja PNP epidemiologiją, klinikinę reikšmę, diagnostikos metodus ir radiologinius požymius. Magnetinio rezonanso tomografija (MRT) tebėra auksinis PNP aptikimo standartas dėl puikios minkštųjų audinių skiriamosios gebos ir išsamios nervų pažeidimo analizės. Kompiuterinė tomografija (KT) ir pozitronų emisijos tomografija (PET) yra papildomi vaizdiniai metodai, padedantys įvertinti kaulų pokyčius ir metabolinį aktyvumą. Šioje apžvalgoje išskiriami pagrindiniai perineurinio plitimo radiologiniai požymiai: kontrasto kaupimasis nervuose, nervų angų prasiplėtimas, riebalinio sluoksnio aplink nervus obliteracija ir antriniai požymiai, tokie kaip raumenų denervacija. Šių radiologinių radinių supratimas yra esminis tiksliai ligos stadijai nustatyti, terapiniams sprendimams priimti ir paciento gydymo rezultatams optimizuoti.
Persistuojantis posturalinis percepcinis svaigimas
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Persistuojantis posturalinis percepcinis svaigimas (PPPS) yra dažna ilgai trunkančio galvos svaigimo, arba vertigo, priežastis.<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> Ši būklė pirmą kartą buvo apibrėžta tik 2017 m. Tarptautinės vestibulinių sutrikimų klasifikacijos (angl. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">International Classification of Vestibular Disorders, <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">ICVD). Simptomai apibūdinami kaip nestabilumas, galvos svaigimas arba nestiprus galvos svaigimas, kuris pasireiškia bent 15 dienų per mėnesį tris mėnesius iš eilės ar ilgiau ir sustiprėja, kai reikia sėdėti tiesiai, stovėti ar vaikščioti, taip pat veikiant vaizdiniams sudėtingiems dirgikliams. Tiesioginė sutrikimo priežastis yra iki šiol nežinoma, tačiau manoma, kad ji susijusi su jutimų ir centrinės nervų sistemos sąveikos sutrikimu. Svaigimo atsiradimas aiškinamas regos, vestibulinės ir propriorece<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">pcinės sistemų sutrikimais integruojant informaciją su centrine nervų sistema. Dažniausiai simptomai pasireiškia po buvusio vestibulinės sistemos pažeidimo, pavyzdžiui, vestibulinio neurito, gerybinio paroksizminio pozicinio vertigo (angl. BPPV), Menjero ligos ar kitų predisponuojančių ligų. Svarbu pabrėžti, kad prie PPPS išsivystymo prisideda ir psichologiniai veiksniai, nes ši būklė dažnai pasireiškia pacientams, kuriems būdingas didelis nerimas, neurotiškumas ir depresija. Šio sutrikimo diagnozė yra klinikinė, apimanti išsamios anamnezės surinkimą bei klinikinį ištyrimą. Norint patikimai diagnozuoti PPPS, reikia atsižvelgti į tarptautinės Bárány draugijos nustatytus kriterijus – pacientas turi atitikti visus 5 nustatytus kriterijus. Gydymas dažnai būna multimodalinis, apimantis vestibulinę reabilitaciją, kognityvinę ir elgesio terapiją (KET), <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">selektyvius serotonino reabsorbcijos inhibitorius (SSRI) bei serotonino ir noradrenalino reabsorbcijos inhibitorius (SNRI). <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šiame apžvalginiame straipsnyje apibrėžiamas PPPS, apžvelgiami simptomai, epidemiologija, etiologija, patogenezė, gretutinės ligos, diagnostikos kriterijai, diferencinė diagnostika bei gydymo metodai. Šio straipsnio tikslas – šviesti, skatinti daugiau mokslinių tyrimų šia tema ir gerinti pacientų priežiūrą, kurią atlieka daugiadalykė komanda.
Sergančiųjų Diušeno raumenų distrofija kognityvinės funkcijos
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Diušeno raumenų distrofija yra reta, progresuojanti liga, paveldima su X chromosoma susijusiu recesyviuoju būdu, kai sutrinka baltymo distrofino sintezė. Motoriniai simptomai berniukams paprastai pasireiškia pirmaisiais gyvenimo metais, vėliau atsiranda progresuojantis širdies pakenkimas. Pastaraisiais metais vis daugiau tyrimų rodo, kad distrofinas svarbus ir smegenų vystymuisi ir funkcijai, taip pat turi didelį poveikį kognityvinėms funkcijoms ir kalbos vystymuisi. Pastebėta, kad Diušeno raumenų distrofija sergantiems berniukams dažnai diagnozuojami intelekto sutrikimai, verbalinės atminties sutrikimai, mokymosi ir skaitymo sunkumai. O vienas iš ankstyviausių raidos sutrikimų – kalbos vėlavimas. Vis daugiau tyrimų patvirtina sąsajas tarp distrofino izoformų praradimo ir intelekto sutrikimų. Didesnė kognityvinių sutrikimų rizika ir sunkesnė intelekto negalia siejama su distrofiną koduojančio geno <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">distalinėmis mutacijomis, paveikiančiomis Dp140 ar Dp71 izoformas. Šiame straipsnyje apžvelgėme literatūros duomenis apie sergančiųjų Diušeno raumenų distrofija kognityvines funkcijas.
Gigantinių ląstelių arterito neurologinė išraiška, diagnostika, gydymas: literatūros apžvalga
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Gigantinių ląstelių (temporalinis) arteritas yra dažniausiai pasitaikantis pirminis sisteminis stambiųjų kraujagyslių vaskulitas. Būdingiausias simptomas – naujai atsiradę galvos skausmai vyresniems nei 50 metų asmenims, kuriems eritrocitų nusėdimo greitis padidėjęs daugiau kaip iki 50 mm/val. Kartu gali pasireikšti šie nespecifiniai ligos požymiai: karščiavimas, apetito stoka, svorio kritimas, bendras silpnumas ir nuovargis, žandikaulių skausmai, polimialgija. Ligai progresuojant, gali ištikti laikinas regos sutrikimas (žaibinis aklumas) arba pastovus apakimas dėl tinklainės arterijos pažeidimo ir kraujotakos sutrikimo. Procesui išplitus į smegenų kraujagysles, liga gali komplikuotis galvos smegenų, dažniau – vertebrobazilinio baseino, infarktu. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Klinikinės apžiūros metu matyti, kad smilkinių arterijos paraudusios, vingiuotos, paryškėjusios, čiuopiant <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">jos būna skausmingos, sumažėjusi jų pulsacija. Patikimas ir greitas instrumentinis gigantinių ląstelių arterito diagnostikos metodas yra ultragarsinis paviršinių smilkinio arterijų tyrimas, kurio metu nustatomas būdingas hipoechogeniškas uždegiminės kraujagyslės sienelės sustorėjimas – <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">halo<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> požymis, spindžio susiaurėjimai, kraujo tėkmės greičio pokyčiai. Kiti diagnostiniai metodai: kontrastinė magnetinio rezonanso tomografija su angiografija, pozitronų emisijos tomografija ir smilkinio <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">arterijų biopsija. Nustačius diagnozę, nedelsiant pradedamas gydymas kortikosteroidais, neretai papildomai skiriama citostatikų (mažina recidyvų riziką), taikoma biologinė terapija interleukino 6 receptorių antagonistu tocilizumabu. Laiku diagnozavus ligą prognozė, esant geram atsakui į steroidus, dažniausiai gera, tačiau pirmaisiais 2–3 metais kas trečiam sergančiajam liga recidyvuoja. Jeigu ligonis atvyksta jau apakęs, regėjimas pažeista akimi nebeatsistato, bet skirtas gydymas padeda išvengti kitų komplikacijų, išsaugoti regėjimą likusia akimi, sumažinti insulto riziką. Ligonių klinikinės būklės stebėjimas ir smilkinio arterijų spalvinės duplekssonografijos kontroliniai tyrimai padeda vertinti ligos eigą ir atitinkamai koreguoti gydymą. Taigi temporalinis arteritas yra klastinga liga, galinti prasidėti minėtais nespecifiniais klinikiniais simptomais. Todėl visiems vyresniems nei 50 metų asmenims, kuriems atsiranda naujo pobūdžio galvos skausmai ir nustatomi padidėję uždegiminiai rodikliai, būtina įtarti gigantinių ląstelių arteritą. Diagnozavus reikia <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">nedelsiant pradėti gydymą, siekiant išvengti apakimo ir galvos smegenų insulto.
First international Vilnius neuroscience conference for young researchers, 2025. Abstract book
Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Optinio neuromielito spektro sutrikimas – atvejo analizė
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Optinio neuromielito spektro sutrikimas – reta uždegiminė demielinizuojanti centrinės nervų sistemos liga, pažeidžianti regos nervus ir nugaros smegenis. Liga diagnozuojama remiantis tarptautiniais optinio neuromielito spektro sutrikimų komisijos diagnostiniais kriterijais. Šis straipsnis pristato atvejį vyro, kuriam pasireiškė abipusis aklumas ir ūmus kojų nevaldymas. Galvos ir nugaros smegenų magnetinio rezonanso tomografijos tyrimu aptikti pokyčiai buvo būdingi skersiniam mielitui ir abipusiam optiniam neuritui. Serumo tyrime teigiamų antikūnų prieš akvaporiną-4 nerasta. Remiantis tarptautiniais optinio neuromielito spektro sutrikimų komisijos diagnostiniais kriterijais buvo nustatyta diagnozė – optinio neuromielito spektro sutrikimas – ir paskirtas imunosupresinis gydymas intraveniniu metilprednizolonu penkias dienas, v<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">ėliau skirtas prednizolonas tabletėmis. Pristatytas klinikinis atvejis parodė, kaip svarbu vertinti klinikinius simptomus, galvos ir nugaros smegenų vaizdinius tyrimus nustatant optinio neuromielito spektro sutrikimą esant neigiamiems akvaporino-4 antikūnams serume.
SWI vaidmuo nustatant mikrohemoragijas esant nedideliam trauminiam smegenų sužalojimui
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Nedidelis trauminis smegenų sužalojimas (mTBI) yra neurologinė būklė, galinti sukelti ilgalaikius kognityvinius ir funkcinius sutrikimus, kurie dažnai susiję su mikrohemoragijomis ir negausiu kraujavimu, kurio negalima nustatyti naudojant įprastus vaizdinimo metodus, tokius kaip kompiuterinė tomografija (KT) ar standartinė magnetinio rezonanso tomografija (MRT). Magnetinio jautrumo vaizdinimas (SWI) tapo vertingu įrankiu aptinkant šiuos subtilius pakitimus dėl savo gebėjimo aptikti magnetinio jautrumo skirtumus. Ši literatūros apžvalga nagrinėja SWI vaidmenį nustatant su mTBI susijusias mikrohemoragijas. Joje analizuojami SWI pranašumai, palyginti su tradiciniais vaizdinimo metodais, pabrėžiant šio metodo gebėjimą aptikti mikrohemoragijas, kurios yra labai svarbios tiksliai mTBI prognozei nustatyti. Be to, apžvalgoje aptariama SWI integracija su kitais pažangiais vaizdinimo metodais, tokiais kaip kiekybinis jautrumo žemėlapis (QSM), siekiant pagerinti diagnostinį tikslumą ir sekti vaizdų pokyčius laikui bėgant.
nedidelis trauminis smegenų sužalojimas (mTBI)
<strong lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Pastaraisiais dešimtmečiais išsėtinės sklerozės (IS) gydymo galimybės ir prieinamumas labai pagerėjo, dėl to<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> vis daugiau sergančiųjų sulaukia vyresnio amžiaus neturėdami sunkios negalios. Dauguma ligos eigą modifikuojančių (LEM) vaistų yra sukurti slopinti aktyvų uždegimą, mažinti paūmėjimų riziką, tačiau amžėjant (<em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">amžėjimas – tapsmas senesniam, turinčiam daugiau amžiaus<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">) ligos patogenetiniai mechanizmai keičiasi, pradeda vyrauti nuo paūmėjimų nepriklausomas negalios progresavimas. Ilga imuninę sistemą veikiančių vaistų vartojimo trukmė, su amžiumi didėjantis komorbidiškumas gali didinti nepageidaujamų poveikių riziką. Šiame straipsnyje apžvelgsime su amžėjimu siejamus išsėtinės sklerozės patogenezės pokyčius ir gydymo sunkumus.
Poūmio sklerozuojančio panencefalito gydymo rezultatai pradėjus gydymą skirtingose ligos stadijose: sisteminė literatūros apžvalga
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Poūmis sklerozuojantis panencefalitas (PSPE) yra reta, progresuojanti mirtina neurologinė liga, kurią sukelia tymų viruso infekcija, dažniausiai paveikianti vaikus. Pastaruoju metu pasaulyje matomas tymų atvejų skaičiaus didėjimas, susijęs su mažėjančiomis skiepijimo aprėptimis, pabrėžia veiksmingų PSPE gydymo strategijų poreikį. Dabartiniai gydymo metodai orientuoti į simptomų kontrolę ir ligos progresavimo lėtinimą. Šios sisteminės literatūros apžvalgos tikslas – įvertinti skirtingų PSPE gydymo strategijų efektyvumą, atsižvelgiant į tai, kurioje ligos stadijoje pradedama terapija. Peržiūrėtos 1994–2024 metų „PubMed“ publikacijos, kuriose aprašomi PSPE gydymo būdai ir pacientų išeitys, priklausomai nuo gydymo pradžios stadijos. Į analizę įtraukti atsitiktinių imčių kontroliuojami tyrimai (angl. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">RCT<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">), kohortiniai tyrimai ir atvejų, kai aiškiai dokumentuota gydymo pradžios stadija ir rezultatai, aprašymai. Atvejai buvo suskirstyti į šešias grupes pagal dažniausiai vartojamų vaistų derinius ankstyvomis (I–II) ir pažengusiomis (III–IV) PSPE stadijomis. Analizuoti 30 publikacijų duomenys, apimantys 80 atvejų. Ribavirino ir interferono derinys su isoprinozinu pasižymėjo palankiais rezultatais, ypač gydant pacientus, kuriems buvo ankstyvosios ligos stadijos. O štai isoprinozino monoterapija buvo susijusi su didžiausiu ligos progresavimo dažniu visose stadijose. Kiti vaistų deriniai pasižymėjo varijuojančiu veiksmingumu. Nors priešepilepsiniai vaistai palengvino simptomus, jie nesulėtino ligos progresavimo. Ši sisteminė apžvalga pabrėžia PSPE gydymo pradžios stadijos įtaką pacientų išgyvenamumui ir leidžia daryti prielaidą, kad individualizuotas požiūris, atsižvelgiant į ligos progresavimą, gali pagerinti gydymo efektyvumą.
Autorių teisių (c) 2024 Gabija Gurskaitė | Rūta Samaitienė Aleknienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Adrenoleukodistrofija: simptomai, gydymas ir visuotinė naujagimių patikra. Literatūros apžvalga ir klinikinis atvejis
Adrenoleukodistrofija yra reta, recesyvinė, su X chromosoma paveldima liga, sukelianti antinksčių nepakankamumą ir nervų sistemos pažeidimą. Dėl ABCD1 geno mutacijos peroksisomose sutrinka labai ilgos grandinės riebalų rūgščių skaidymas. Aprašomos trys ligos formos, iš kurių sunkiausia yra cerebrinė X adrenoleukodistrofija, dažniausiai išsivystanti 3–10 metų berniukams. Šiame straipsnyje aprašomas septynerių metų ir trijų mėnesių paciento cerebrinės X adrenoleukodistrofijos atvejis. Pacientas tirtas dėl epizodinio žvairumo, klausos ir eisenos sutrikimo, elgesio pasikeitimo. Paciento močiutė iš mamos pusės sirgo nenustatyta demielinizuojančia nervų sistemos liga. Pacientui atlikus magnetinio rezonanso tomografiją nustatyti X adrenoleukodistrofijai būdingi pakitimai galvos smegenyse, pagal Loes skalę 15 balų iš 34, kraujyje rasta padidėjusi labai ilgos grandinės riebalų rūgščių koncentracija. Genetiškai nustatyta ABCD1 geno mutacija. X adrenoleukodistrofija įvertinta kaip pažengusi, todėl pacientui netaikytas gydymas alogenine kraujodaros kamieninių ląstelių transplantacija ir skirtas palaikomasis gydymas Lorenzo aliejumi, pakaitine hormonų terapija bei dieta. Išnagrinėjus moksliniuose straipsniuose aprašytus X adrenoleukodistrofijos atvejus, šios ligos simptomai susisteminti į šešias pagrindines grupes: elgesio pokyčiai, jutimų sistemos sutrikimai, nervų-raumenų sistemos sutrikimai, centrinės nervų sistemos pažeidimo, nespecifiniai ir kiti, ne nervų sistemoje pasireiškiantys simptomai. Geriausi rezultatai pasiekiami alogeninę kraujodaros kamieninių ląstelių transplantaciją atlikus esant standartinei ir mažesnei rizikai. Panašus autologinės kraujodaros kamieninių ląstelių transplantacijos su genetiškai modifikuotomis pacien­to ląstelėmis efektyvumas. Vorinostatas, rituksimabas ir intratekalinė mezenchiminių kamieninių ląstelių transplantacija laikomi neveiksmingais X adrenoleukodistrofijos gydymo metodais. Šalyse, atliekančiose naujagimių patikros programą, ligos dažnis svyruoja nuo 1:4845 iki 1:17 000. Efektyviausia patikrai ribinė C26:0 lizofosfatidilcholino koncentracija siekia 0,3–0,36 μmol/l.
kraujodaros kamieninių ląstelių transplantacija
Monokloninių antikūnų prieš su kalcitonino genu susijusį peptidą efektyvumas ilgalaikio vaistų vartojimo sukeltam galvos skausmui sergant migrena: literatūros apžvalga
Ilgai vartojamų vaistų sukeltas galvos skausmas (angl. medication overuse headache, MOH) yra viena iš galvos skausmo rūšių, kuri atsiranda dėl pernelyg dažno vaistų nuo skausmo vartojimo, dažniausiai sergant migrena. Ši būklė daro neigiamą poveikį sergančiojo gyvenimo kokybei ir užkrauna didelę socioekonominę naštą sveikatos priežiūros sistemai. Pastarąjį dešimtmetį gydant MOH vis svarbesnį vaid­menį pradėjo vaidinti profilaktinis gydymas, kuriuo siekiama sumažinti vaistų perdozavimo riziką. Nors migrenos profilaktiniam gydymui tebėra naudojami tokių grupių vaistai kaip antidepresantai, beta blokatoriai ar antiepileptikai, vis dažniau skiriami ir naujesni, specifiniai medikamentai, pavyzdžiui, monokloniniai antikūnai prieš su kalcitonino genu susijusį peptidą (angl. calcitonin gene-related peptide, CGRP). Šiame apžvalginiame straipsnyje aptariama MOH epidemiologija, rizikos veiksniai ir naujausi klinikiniai tyrimai, kuriais tirtas monokloninių antikūnų prieš CGRP efektyvumas gydant MOH sergant migrena.
Psichozės gydymo taktika sergant Parkinsono liga: literatūros apžvalga
Parkinsono liga – tai neurodegeneracinė liga, kuri sukelia progresuojantį neįgalumą. Dėl dopaminerginių neuronų netekimo sutrikus jų ryšiams su kitomis nervų sistemos sritimis ir susilpnėjus dopaminerginio signalo perdavimui, vystosi ne tik motoriniai, bet ir nemotoriniai simptomai. Nemotorinių simptomų spektras apima ir kognityvinius bei elgesio sutrikimus: gali pasireikšti ir psichozės simptomai. Trūksta duomenų apie sergant Parkinsono liga išsivysčiusios psichozės paplitimą, nes naudojamos skirtingos diagnostikos priemonės. Galima pasitelkti modifikuotus Nacionalinio neurologinių ligų ir insulto instituto (NINDS, National Institute of Neurological Disorders and Stroke) kriterijus. Sukurta nemažai skalių psichozės išsivystymo rizikai bei sunkumui vertinti, diagnozės patvirtinimui. Norint patikimai diagnozuoti, patartina naudotis keliomis skalėmis, atsižvelgiant į individualią paciento simptomatiką, priežastis bei diferencines diagnozes. Farmakologiniam gydymui gali būti naudojami antipsichotikai arba dopamino D2 receptorių antagonistai (klozapinas, kvetiapinas), 5-HT2A receptorių ligandai, demencijai gydyti skirti vaistai, anksiolitikai, antidepresantai, gabapentinas. Nemedikamentiniai gydymo būdai gali būti šie: elektrokonvulsinė terapija, gilioji smegenų stimuliacija, transkranijinė neinvazinė stimuliacija. Gydant patartina naudotis algoritmais. Būtini tolesni tyrimai, norint atrasti naujus vaistus, skirtus specifiškam šios ligos gydymui. Nors Lietuvoje šiuo metu nėra galimybės gydyti pimavanserinu, kurio specifinė indikacija – su Parkinsono liga susijusi psichozė, pacientams galima rekomenduoti kitus gydymo būdus, nepamirštant ir apie psichologinį paciento konsultavimą, bendradarbiavimą su psichiatrais ir psichologais.
Nemiga – tai miego sutrikimas, dėl kurio kyla sunkumas užmigti ar negalėjimas toliau miegoti prabudus. Greitėjant gyvenimo tempui, patiriant daug streso kartu daugėja miego sutrikimais besiskundžiančių asmenų. Pastaruoju metu ypač didėja susidomėjimas įvairiais kanapių preparatais. Kartu matomas ir padidėjęs susidomėjimas kanabinoidų, t. y. cheminių medžiagų, kurios randamos Cannabis sativa augaluose, vartojimu nemigai gydyti. Dažniausiai nemigai gydyti vartojami delta-tetrahidrokanabinolis (THC) ir kanabidiolis (CBD). Abi šios medžiagos gali pagerinti miego kokybę ir buvo praeityje naudojamos miegui sukelti. Nors šios priemonės pasaulyje plačiai naudojamos užmigimui ir miego gerinimui, jų efektyvumui įrodyti vis dar trūksta patikimų tyrimų. Visgi kanabinoidai yra dažnai vartojamos medžiagos miego sutrikimams gydyti. Nors THC ir CBD gali pagerinti miego kokybę, tačiau jų poveikis nemigos gydymui nėra moksliškai pagrįstas. Kanabinoidai gali teigiamai veikti miegą – sumažinti prabudimų iš nakties miego skaičių, sutrumpinti užmigimo trukmę ir pailginti bendrą miego laiką. Vis dėlto pristatoma ir saugumo įrodymų, jog kanabinoidai gali neigiamai veikti miego kokybę, atsirasti piktnaudžiavimas kanabinoidais ar jų sintetiniais derivatais, o ilgalaikis jų vartojimas gali sukelti toleranciją. Šiame straipsnyje apžvelgiami literatūros duomenys apie kanabinoidų poveikį ir saugumą miegui bei miego ir būdravimo ritmui, taip pat jų nauda gydant nemigą ir kitus miego sutrikimus.
Humoro gija įvairiaspalviame neuropsichoterapijos gobelene. Tyrimų apžvalga
Įvadas. Kartu su suaktyvėjusiais per pastarąjį dešimtmetį neurologiniais tyrimais vis labiau imamas vertinti ir humoro vaidmuo neuropsichoterapijoje. Tikslas. Siekiama glaustai apžvelgti gausėjančius tyrimus, kurie susiję su humoro naudojimu gydant nervų ligų sukeliamus ar pavienius neuropsichiatrinius sutrikimus, taip pat apibūdinti gydant naudojamus skirtingus humoro stilius ir formas bei įvertinti jų suvokimo ir gydomojo poveikio ypatumus. Pagrindinis tyrimo klausimas. Koks humoro vaidmuo gydant nervų ligas ir neuropsichiatrinius sutrikimus? Tyrimo medžiaga ir metodai. Atrenkant literatūrą buvo naudojamasi „PubMed“ ir „Google Scolar“ duomenų bazėmis. Apžvalgai atrinktos 2013–2023 m. atspausdintos 25 publikacijos, kurias paskelbė 28 valstybių 171 tyrėjas. Kadangi tyrimus, skirtus humoro vaidmeniui gydant išsėtinę sklerozę, aptarėme atskiroje studijoje, jie į šią apžvalgą nebuvo įtraukti. Apžvelgiant literatūrą buvo taikomi analizės, temų grupavimo, interpretavimo ir apibendrinimo metodai. Rezultatai. Glaustai apžvelgiami tyrimų rezultatai yra susiję su viena nervų ligų gydymui naudojama priemone – humoru. Atsižvelgiant į skirtingą sergančiųjų santykį su humoru, apžvalgoje tyrimų rezultatai suskirstyti į 5 grupes: 1) pagal humoro pasitelkimą kartu su kitomis gydymo priemonėmis (5 tyrimai); 2) pagal vien tik humoro naudojimą gydymui (6 tyrimai); 3) pagal skirtingų humoro stilių ir formų naudojimą gydymui (5 tyrimai); 4) pagal tai, kaip humorą suvokia sergantieji (6 tyrimai); 5) pagal klinikinius atvejus, stimuliuojančius pacientų smegenyse humoro jausmą (4 tyrimai). Išvados ir siūlymai. Humoro neurologiniai tyrimai parodė, kad jis turi pakankamai terapinių galimybių netgi praplėsti neurologijos akiratį. Atsižvelgiant į pasaulyje populiarėjantį humoro naudojimą gydant ir tiriant neuropsichiatrinius sutrikimus, Lietuvos neurologai ir klinikų psichologai taip pat skatintini drąsiau naudotis šia terapinės veiklos priemone.
Užpakalinės grįžtamosios encefalopatijos sindromas sergant Guillaino-Barré sindromu: klinikinis atvejis
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Gijeno-Barė (<em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Guillain-Barré<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">) sindromas (GBS) – ūmi, su imuniniu atsaku susijusi periferinės nervų sistemos liga, kuriai būdingas greitai progresuojantis simetrinis galūnių silpnumas ir sausgyslių refleksų susilpnėjimas ar išnykimas. GBS yra retas neurologinis sutrikimas, kurio diagnostika pagrįsta anamnezės, neurologinio ištyrimo duomenimis, smegenų skysčio tyrimu ir elektroneuromiografiija. Retais atvejais GBS gali pasireikšti kartu su kitais sindromais. Užpakalinės grįžtamosios encefalopatijos sindromas (PRES) – tai klinikinis-radiologinis sindromas, apibrėžiamas būdingais klinikiniais ir radiologiniais pakitimais. Šių sindromų pasireiškimui įtakos gali turėti įgimtas Klipelio-Feilio (<em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Klippel-Feil<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">) sindromas (KFS), kuris diagnozuojamas, kai vaizdiniuose tyrimuose matomas bent dviejų stuburo kaklinės dalies slankstelių susijungimas. Šis sindromas gali lemti stuburo kanalo stenozę, kaklo mobilumo sumažėjimą, žemesnę plaukų augimo liniją. <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šiame straipsnyje pristatome 72 metų pacientės, kuri kreipėsi į Skubios pagalbos skyrių dėl sutrikusios kalbos, dezorientacijos, atvejį. Neurologinio ištyrimo duomenys buvo būdingi encefalopatijai. Pacientei buvo atlikti išsamūs diagnostiniai tyrimai ir, vertinant gautus duomenis, patvirtinta diagnozė – GBS, kai pasireiškia PRES ir KFS. Šis atvejis parodo GBS klinikinių simptomų įvairovę ir išsamios diferencinės diagnostikos svarbą pacientams, tiriamiems dėl demielinizuojančios polineuropatijos.
užpakalinės grįžtamosios encefalopatijos sindromas
Autorių teisių (c) 2024 Gabrielė Jankauskaitė | Gintarė Žemgulyė | Renata Balnytė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Centrinė tilto ir ekstrapontinė mielinolizė po sunkios hiponatremijos korekcijos: atvejo analizė
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Tilto ir ekstrapontinė mielinolizė yra reta neurologinė staigios hiponatremijos korekcijos komplikacija. Šis klinikinis atvejis yra 49 metų vyro, kuriam išsivystė tilto ir ekstrapontinė mielinolizė po greitos bei komplikuotos hiponatremijos korekcijos. Iš pradžių pacientas buvo hospitalizuotas vienoje regiono ligoninėje dėl bendro silpnumo ir tiksliai nenustatytos infekcijos, <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">jam tuo metu natrio kiekis kraujo serume buvo ypač mažas – 98,6 mmol/L. Gydymo metu natrio lygis per trumpą laiką pakilo iki 140 mmol/L. Išleistas iš ligoninės, pacientas netrukus, 2024 m. vasario 29 d., nuvežtas į Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikų Traumų ir skubios pagalbos centrą. Jam buvo sąmonės sutrikimai, bulbariniai simptomai ir galūnių silpnumas. Pacientui Skubios pagalbos skyriuje buvo atlikta galvos smegenų kompiuterinė tomografija. Ji nerodė galvos smegenų kraujotakos sutrikimo ar kitų struktūrinių pakitimų.<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> Nuodugnesniam ištyrimui pacientas buvo paguldytas į Neurologijos skyrių. Ten buvo nuspręsta atlikti galvos smegenų magnetinio rezonanso tyrimą. Išsivysčius ūmiam kvėpavimo funkcijos nepakankamumui, atlikus tyrimą pacientas iš karto buvo perkeltas į Neurochirurgijos intensyviosios terapijos skyrių. Galvos smegenų magnetinio rezonanso tyrimas parodė tilto ir ekstrapontinę mielinolizę. Išanalizavus mokslinę literatūrą, pacientą nuspręsta pradėti gydyti metilprednizolonu. Būklė komplikavosi sepsiniu šoku su dauginiu organų disfunkcijos sindromu (DODS), įtarta infekcija plaučiuose. Nepaisant skirtos antibiotikoterapijos ir kito gydymo, pacientas po 5 dienų mirė. Šis atvejis atskleidžia, kad greita natrio korekcija gali sukelti rimtų komplikacijų, tokių kaip tilto mielinolizė. Tai rodo, kad pacientams, sergantiems sunkia hiponatremija, natrio lygio koregavimas, siekiant išvengti negrįžtamos galvos smegenų pažaidos<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, turėtų būti laipsniškas.
Autorių teisių (c) 2024 Erika Jokubauskaitė | Patricija Skučaitė | Ieva Vienažindytė | Neringa Balčiūnienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0