Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto studentų kai kurie sveikatingumo rodikliai (1967-1971 m. duomenys) - Ragalevičius , L.; Leimonienė , R. (Psichologija, 1972)
Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto studentų gydymą, susirgimų profilaktiką ir sergančių studentų dispanserizaciją vykdo Vilniaus m. aukštųjų mokyklų poliklinika. Nustatyta, kad instituto studentų sergamumas 1967 – 1970 m. m. bendrai mažėjo, nors kai kurių rūšių susirgimų (akių, odos, ginekologinių) stebima nežymi augimo tendencija. Kiekvienu susirgimo atveju studentams buvo išduodami nedarbingumo lapeliai. Lygindami nedarbingumo duomenis už 1967 – 1970 m. m., matom, kad vidutinė nedarbingumo trukmė nuo 7,3 dienų 1967 m. sumažėjo iki 6,0 dienų 1970 m., nors išduodamų studentams nedarbingumo lapelių skaičius didėjo. Kiekvienas užsitęsęs susirgimo atvejis buvo dispanserizuojamas. Taip pat buvo analizuojama fiz. med. kabineto studentų sveikatos būklė. Išanalizavus gautus duomenis konstatuota, kad kiekvienais metais daugėja pirmo kurso studentų, skiriamų į spec. fizinio pasirengimo grupę. Jei 1967 m. jų buvo 13,1% nuo visų įstojusių į pirmą kursą studentų, tai 1970 m. – jau 17,7%. Spec. kontingento analizė leido nustatyti, kad jis padidėjo dėl didelio skaičiaus regimojo aparato susirgimų. Faktiškai per keturis metus jų skaičius padvigubėjo. Tai rodo nepakankamą regos ir vidurinių mokyklų apšvietimo kokybės kontrolę. Kartu buvo išmatuotas instituto auditorijų ir laboratorijų apšvietimas dieną ir vakare. Gauti duomenys rodo nepakankamą apšvietimą vakare daugelyje auditorijų ir laboratorijų. Studentų sveikatos stebėjimų duomenys buvo palyginti su duomenimis, gautais jiems pateikus 286 formą. Nustatyta, kad formos duomenys neatitiko gautų stebint duomenų vidutiniškai 12,9%. Be to, nustatyta, kad apie 10% studentų įstoja į institutą nepasitikrinę gerklės.