Įkurtas 1998 m. Yra tarptautinis leidinys, siekiantis papildyti mokslinius bei praktinius neįgaliųjų ugdymo bei socialinio dalyvavimo resursus. Čia kuriamas mokslininkų ir praktikų, dirbančių su negalę turinčiais žmonėmis įvairiausiose srityse ir aplinkose, forumas.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Pedagogų patirtys ugdant mokinius, turinčius regos sutrikimų, tiksliųjų ir gamtos mokslų pamokose: Scopus duomenų bazės literatūros analizė
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojami mokinių, turinčių regos sutrikimų, ugdymo(si) iššūkiai ir pedagogų patirtys, ieškant ši<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">ų iššūkių sprendimų tiksliųjų ir gamtos mokslų srityse. Tyrimu siekiama atsakyti į klausimus, su kokiais iššūkiais tiksliųjų ir gamtos mokslų pamokose susiduria pedagogai, ugdydami mokinius, turinčius regos sutrikimų, ir kokie techniniai ir metodiniai sprendimai taikomi šiems iššūkiams įveikti, siekiant užtikrinti įtrauk<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">iojo ugdymo kokybę. Problemai tirti pasirinktas <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Scopus<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> duomenų bazės literatūros analizės metodas. Rezultatai parodė, kad daug iššūkių kelia vizualios mokymo medžiagos neprieinamumas, todėl pedagogams sunku perteikti pamokų turinį, o mokiniams ‒ jį suvokti, nes didelė mokymosi medžiagos dalis pateikiama vizualiais elementais, tokiais kaip grafikai, schemos ir diagramos. Tyrimų apžv<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">alga atskleidė, kad veiksmingiausi sprendimai remiasi kompleksiniu požiūriu, derinant skirtingų sensorinių modalumų naudojimą, personalizuotą mokymąsi ir aktyvų mokinių į(si)traukimą. Tai leidžia ne tik sumažinti kliūtis, bet ir stiprina mokinių motyvaciją, skatina savarankiškumą. Šie rezultatai svarbūs kuriant įtraukią švietimo praktiką, kurioje mokiniai, turintys regos sutrikimų, gali ne tik lygiavertiškai dalyvauti, bet ir sėkmingai realizuoti savo potencialą.
Autorių teisės (c) 2025 Ugnė Žilytė; Renata Geležinienė | Ieva Kuginytė-Arlauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2022 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sportuojančių asmenų, turinčių fizinę negalią, sportinio tapatumo rodikliai
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrimu siekta nustatyti, kaip įvairūs veiksniai (lytis, amžius, gyvenamoji vieta, negalios kilmė, negalios įgijimo amžius, sportavimo dažnis ir sportavimo trukmė) susiję su sportuojančių asmenų, turinčių fizinę negalią, sportinio tapatumo rodikliais. Tyrimas vykdytas 2024–2025 m. Lietuvos neįgaliųjų sporto federacijos organizuotuose Lietuvos Respublikos neįgaliųjų sporto čempionatuose. Duomenys rinkti anketavimo metodu, taikant standartizuotą klausimyną – Sportinio tapatumo matavimo skalę (STMS). Tyrime dalyvavo 122 sportuojantys asmenys, turintys fizinę negalią. Duomenų analizei taikyti neparametriniai statistiniai metodai.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrimo rezultatai parodė, kad statistiškai reikšmingi bendrojo sportinio tapatumo skirtumai nustatyti tik vertinant lytį. Vertinant amžiaus grupes, bendrasis sportinio tapatumo rodiklis reikšmingai nesiskyrė, tačiau skirtumų nustatyta vieno atskiro teiginio įverčiuose. Gyvenamoji vieta, negalios kilmė, negalios įgijimo amžius, sportavimo dažnis ir sportavimo trukmė su sportiniu tapatumu statistiškai reikšmingai nesusiję. Gauti rezultatai leidžia teigti, kad sportuojančių asmenų, turinčių fizinę negalią, sportinis tapatumas nėra tiesiogiai susijęs su daugeliu demografinių ar sportavimo intensyvumo rodiklių ir gali būti labiau susijęs su subjektyvia sporto patirtimi.
Autorių teisės (c) 2026 Karolina Matelionytė | Kęstutis Skučas | Kazimieras Pukėnas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Delinkvencija: konstrukto ir sąvokos evoliucija
Lietuvių kalboje delinkvencijos sąvoka paplito XX a. aštuntajame dešimtmetyje, tačiau delinkvencijos konstruktas yra gana senas reiškinys. Jo atsiradimą Vakarų valstybėse lėmė visuomenės socialinė, kultūrinė ir ekonominė kaita. Daugelis tyrėjų pripažįsta, kad delinkvencijos konstruktui ypač svarbūs tokie veiksniai kaip vaikystės ir paauglystės fenomenų „atradimas“, anglų teismų praktikoje paplitusi parens patriae doktrina, reformacinis ir vaikų gelbėjimo judėjimai Jungtinėse Amerikos Valstijose ir XX a. antrojoje pusėje pozityvizmu grįstų tyrimų suklestėjimas. Straipsnyje detaliai analizuojama vaikystės konstrukto kaita skirtingais istoriniais laikotarpiais, aptariamas parens patriae doktrinos vaidmuo, siekiant apsaugoti vaikų interesus, nagrinėjama prieglaudų steigimo, reformacinio ir vaikų gelbėjimo judėjimų reikšmė, užtikrinant nepilnamečių gerovę, pagrindžiama pozityvistinės psichologijos ir kriminologijos tyrimų svarba. Vaikystės fenomeno išryškinimas atskleidė, kad nepilnamečiai savo fiziniais ir psichosocialiniais ypatumais skiriasi nuo suaugusiųjų. Vaikai nekontroliuoja savo aplinkos ir yra pažeidžiami, todėl visiems jiems, įskaitant ir nepilnamečius iš rizikos grupių, reikalinga tinkama globa. Šią globą nuo šviečiamojo laikotarpio pradžios buvo siekiama užtikrinti parens patriae doktrina. Galiausiai, pozityvistinės psichologijos ir kriminologijos tyrimai parodė, kad asocialaus elgesio priežastys dažnai susiję su asmens psichosocialiniais raidos ypatumais, jo artimiausia aplinka, bendruomenės dezorganizacijos veiksniais ir potencialių galimybių apribojimais, todėl nepilnamečiams turi būti taikoma ribota baudžiamoji atsakomybė ir ribojamas atsakomybės amžius. Tyrimai taip pat rodo, kad reabilitacinės ir ugdomosios strategijos yra kur kas efektyvesnės už bausmių metodus. Daroma išvada, kad delinkvencijos fenomenas ir toliau kinta.
pozityvistinė psichologija ir kriminologija
Autorių teisės (c) 2025 Rolandas Paulauskas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Stiprybėmis grįsta socialinių įgūdžių ugdymo strategija: mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, atvejo tyrimas
Straipsnyje pristatomi mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, stiprybėmis grįsto socialinių įgūdžių ugdymo tyrimo rezultatai. Tyrimui atlikti pasirinkta kokybinio tyrimo metodologija, atvejo tyrimas, taikant pusiau struktūruoto interviu, individualaus socialinių ir emocinių įgūdžių ugdymo plano modeliavimo, grupinės diskusijos, turinio analizės metodus. Tyrime dalyvavo 8 metų specialiosios mokyklos mokinys, turintis autizmo spektro sutrikimą; mokinio ugdytojai (mokytojai, logopedė, vaiko tėvai ir kt.). Interviu metodu nustatytos esminės mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, socialinių įgūdžių stiprybės (funkcionalumas). Dalyvaujant mokytojams ir mokinio tėvams, sumodeliuotas mokinio stiprybėmis grįstas individualus socialinių įgūdžių ugdymo planas. Remiantis parengtu planu, mokykloje ir šeimoje buvo ugdomi mokinio socialiniai įgūdžiai, taikant socialinių įgūdžių grupinio mokymo modelį, kai, suaugusiesiems (pedagogams, tėvams) vadovaujant, vaikas kartu su bendraamžiais įsitraukia į bendrą veiklą. Grupinės diskusijos metodu atskleisti stiprybių perspektyva grįsto socialinių įgūdžių ugdymo rezultatai. Nustatytas nedidelis kai kurių socialinių įgūdžių funkcionalumo padidėjimas (didesnis vaiko domėjimasis bendraamžiais ir dalyvavimas su bendraamžiais bendrose veiklose, geresnė dėmesio koncentracija ir kt.). Be to, teigiamai pakito mokytojų ir tėvų bendradarbiavimas ir gebėjimas suprasti mokinio poreikius.
Autorių teisės (c) 2025 Irena Kaffemanienė | Margarita Jurevičienė | Kornelija Gindulytė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Įtraukiojo ugdymo įgyvendinimas: mokyklų vadovų patirtys valdant pokyčius
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Mokyklų vadovams tenka reikšmingas vaidmuo kuriant įtraukią mokyklą. Šiuo tyrimu siekta išnagrinėti Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų vadovų patirtis valdant pokyčius, įgyvendinant įtraukiojo ugdymo principus savo mokyklose. Tyrimui atlikti pasirinkta kokybinė prieiga – pusiau struktūruotas kokybinis interviu. Tyrime dalyvavo 35 švietimo organizacijų vadovai. Tyrimo duomenų analizei taikyta turinio analizė. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Tyrimo rezultatai atskleidė skirtingas mokyklų vadovų įtraukiojo ugdymo pokyčių valdymo patirtis: stokojama bendruomenių bendradarbiavimo ir partnerystės; išryškėja nepakankama esamų pedagogų kompetencija ir švietimo personalo trūkumas; pokyčius lėtina riboti finansai ir nesutvarkyta infrastruktūra. Teigiamos mokyklų vadovų patirtys išgyventos sėkmingai telkiant mokyklos bendruomenės bendradarbiavimą, komandinį darbą, tinklaveiką.
Autorių teisės (c) 2024 Renata Bilbokaitė | Ieva Bilbokaitė-Skiauterienė | Violeta Valuntinaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Jaunuolių, turinčių autizmo spektro sutrikimų, tėvų nuomonė apie sveikatos poveikį profesinės karjeros pasirinkimui, skatinant ilgalaikį konkurencinį pranašumą
Jauni žmonės, turintys autizmo spektro sutrikimą, priklauso vienai jautriausių socialinių grupių, nes dažnai susiduria su diskriminacija, stereotipais, segregacija darbo rinkoje ir švietimo sistemoje. Autizmo spektro sutrikimas laikomas vienu sudėtingiausių raidos sutrikimų, turinčiu įtakos ne tik vaiko intelektiniams bei socialiniams gebėjimams, bet ir jo šeimos narių profesinei bei socialinei raidai. Tyrimo objektas – tėvų naratyvai, atspindintys jų požiūrį į vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimą, ateitį. Tyrimo tikslas – atskleisti tėvų galimybes laiku gauti kokybišką medicininę diagnostiką ir sveikatos priežiūros paslaugas, darančias įtaką vaikų išsilavinimui bei karjeros perspektyvoms. Teorinėje dalyje analizuojami autizmo, sveikatos diagnostikos ir karjeros galimybių aspektai. Atlikus kokybinį naratyvinį tyrimą nustatyta, kad tėvai teigiamai vertina dabartines užimtumo galimybes ir teisinius darbo garantijų aspektus, tačiau jaučia nerimą dėl vaikų ateities, ypač dėl sveikatos būklės pokyčių. Tėvų pasakojimai papildė mokslinę literatūrą individualia patirtimi, atskleidė sveikatos, švietimo ir socialinių veiksnių sąsajas. Išvados pabrėžia tarpdisciplininių tyrimų būtinybę, praktinių kompetencijų ugdymo svarbą karjeros siekiams ir veiksmingo teisės aktų priežiūros mechanizmo reikalingumą regioninėse savivaldos institucijose. Taip pat akcentuojama, kad socialiniai tinklai ir informacinės technologijos gali būti naudojamos tarpdisciplininiam bendradarbiavimui, įtraukiant sveikatos bei švietimo specialistus ir autizmo spektro sutrikimų tyrėjus į tyrimų priemonių kūrimą bei jų įgyvendinimą
stigmos tyrimai ir intervencijos strategijos
Autorių teisės (c) 2025 Diana Saveikienė | Ingrida Baranauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Muzikos terapija asmenims, turintiems intelekto negalią: Stigmos įveikos strategijos
Lietuvoje vis dažniau kalbant apie siekį tapti gerovės valstybe, pastebima, kad šalis nėra pajėgi patenkinti visų socialinių paslaugų poreikio, užtikrinti šių paslaugų kokybės ir įveikti sisteminius barjerus. Vis dar trūksta aiškios sampratos, kaip, pasitelkus naujausius profesinius metodus, teikti pagalbą asmenims, turintiems intelekto negalią ir lankantiems socialinių paslaugų dienos centrus, kuriuose svarbu ne tik profesinių įgūdžių, bet ir psichologinės bei socialinės integracijos plėtotė, teikiama emocinė pagalba. Atsižvelgiant į užsienio ir Lietuvos mokslininkų išskiriamas gerąsias muzikos terapijos taikymo socialinėje veikloje praktikas, siekiama sukurti sąlygas, leidžiančias derinti muzikos terapiją asmenims, turintiems intelekto negalią, ir specialistų kompetencijų ugdymą socialinio darbo profesiniame kontekste, taip keičiant socialinio darbuotojo profesinius standartus. Tyrimu siekiama socialinio darbo profesiniame kontekste pagrįsti muzikos terapijos metodo taikymą asmenims, turintiems intelekto negalią. Tyrimo objektas – muzikos terapijos poveikis asmenims, turintiems intelekto negalią, kaip stigmos tyrimo ir intervencijos strategija socialinio darbo profesiniame kontekste. Duomenims rinkti pasitelktas stebėjimas, darant vaizdo įrašą. Stebėjimo metodo pasirinkimą lėmė tiriamųjų, turinčių intelekto sutrikimą, fizinės ir psichologinės savybės: nemokėjimas rašyti ir skaityti, nepakankamas gebėjimas atpažinti ir įvardyti savo emocijas. Metodo taikymas grindžiamas Bridges ir kt. (2016), Maratos ir kt. (2009) metodika. Tyrimo tikslui įgyvendinti pasirinkti du vaizdo registratoriai, kuriais nufilmuoti aštuoni muzikos terapijos užsiėmimai. Vienos sesijos trukmė – 1 akademinė valanda. Duomenims apdoroti taikyti vaizdo duomenų analizės metodai (Davidson, 2009; Bridges, 2015; Jin et al., 2015; Bridges et al., 2016). Penki tyrimo dalyviai atrinkti patogiosios atrankos būdu. Visi jie turėjo intelekto negalią, muzikos terapijos užsiėmimuose dalyvavo pirmą kartą. Duomenų analizė įrodo, kad muzikos terapija padeda sutrikusio intelekto žmonėms ir visuomenei įveikti stigmą. Remiantis tyrimo išvadomis, galima teigti, kad mokslininkų sukurta autorinė muzikos terapijos taikymo metodika, skirta asmenų, turinčių intelekto negalią, gyvenimo kokybei pagerinti socialinės pagalbos kontekste, yra efektyvi ir gali būti įgyvendinama praktikoje, įveikiant sistemines kliūtis. Tyrimo rezultatai pagrindžia, kad tyrimo dalyviai geba suvokti savo emocijas „čia ir dabar“, intuityviai jaučia muzikos virpesius, gali savarankiškai įvertinti ir nuspręsti, kokioje muzikinėje veikloje nori dalyvauti. Bendradarbiavimu ir klausymu paremti santykiai didina tyrimo dalyvių pasitikėjimą savimi ir muzikos terapija, skatinančia pozityvias emocijas. Socialinis darbuotojas, siekdamas sėkmingai teikti asmenims, turintiems intelektinę negalią, modernias paslaugas, leidžiančias tenkinti šių asmenų poreikius, turi disponuoti tradiciškai jam priskiriamomis profesinėmis kompetencijomis ir turėti formalųjį muzikinį išsilavinimą (būti baigęs bent muzikos mokyklą), kad galėtų pradėti gilintis į muzikos terapijos metodo taikymą socialiniame darbe. Siekdamas profesiškai augti, socialinis darbuotojas turi gebėti į procesą pažvelgti tarpdiscipliniškai, mąstyti kompleksiškai, lanksčiai priimti profesinės veiklos sprendimus, nepasikliauti tik nusistovėjusiais ir esamais profesiniais standartais, stereotipais ir įprastais darbo metodais.
stigmos tyrimai ir intervencinės strategijos
Autorių teisės (c) 2023 Ingrida Baranauskienė | Jurgita Latakienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų profesinį stresą sukeliančių šaltinių analizė
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje analizuojami empirinio tyrimo duomenys, atskleidžiantys mokytojams ir švietimo pagalbos specialistams profesinį stresą sukeliančių šaltinių ypatumus. Specialistų patirčiai analizuoti sudarytas klausimynas, kurio teiginiai suformuluoti remiantis profesinio <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">streso mokslinių tyrimų(teorinių ir empirinių) analize. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Klausimynu apklausti 205 respondentai. Remiantis šios imties tiriamosios faktorinės ir patvirtinamosios faktorinės analizių duomenimis, sukonstruotas galutinis klausimynas, tinkamas mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų stresogeniniams šaltiniams tirti. Atskleistos ir statistiškai reikšmingos profesinį stresą sukeliančių šaltinių sąsajos.
mokytojai ir švietimo pagalbos specialistai.
Autorių teisės (c) 2023 Asta Vaitkevičienė | Daiva Alifanovienė | Albina Kepalaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ikimokyklinio amžiaus vaikų sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferenciniai požymiai ir jų charakteristikos
<p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje atskleidžiami teoriniai sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferenciniai aspektai, analizuojamos logopedų nuomonės diferencijuojant sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo sutrikimus, identifikuojant šių sutrikimų pagrindines diferencines charakteristikas ir diferencinius požymius. Tyrimui atlikti pasirinkta kiekybinio tyrimo metodologinė prieiga, taikytas kiekybinis tyrimo duomenų rinkimo metodas – apklausa raštu. Tyrime dalyvavo šalies logopedai, turintys praktinės patirties teikiant pagalbą ikimokyklinio amžiaus vaikams, kuriems būdinga sulėtėjusi kalbos raida ir kalbos neišsivystymas. Tyrimas atskleidė pagrindinius sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinius požymius ir jų charakteristikas. Probleminiai klausimai: Kokiais požymiais remdamiesi praktinę veiklą įgyvendinantys logopedai diferencijuoja vaikų kalbos gebėjimus sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo atvejais? Kokios yra sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinės charakteristikos? <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrimo tikslas – atskleisti logopedų nuomonę apie ikimokyklinio amžiaus vaikų sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinius požymius ir jų charakteristikas. Tyrimo metodai: mokslinės literatūros analizė, apklausa raštu, kiekybinė duomenų analizė. Kiekybiniame tyrime dalyvavo 102 Lietuvos logopedai, turintys patirties dirbant su ikimokyklinio amžiaus vaikais, kuriems būdinga sulėtėjusi kalbos raida ir kalbos neišsivystymas. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Mokslinės literatūros analizė atskleidė pagrindinius kalbos neišsivystymo ir sulėtėjusios kalbos raidos diferencinius skirtumus. Vienas iš esminių skirtumų – esant sulėtėjusiai kalbos raidai, vaikų kalba vystosi tais pačiais etapais, tačiau kiek lėčiau negu bendraamžių, o esant kalbos neišsivystymui, kalbos gebėjimai itin skiriasi nuo bendraamžių. Pagrindinės sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinės charakteristikos susijusios su skirtingais kalbos išraiškos ir kalbos suvokimo lygiais, fonetikos, fonologijos, leksikos (semantikos), sintaksės ir morfologijos lygmenimis. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Logopedų nuomone, sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinius skirtumus tikslinga aptarti atsižvelgiant į fonetinį, foneminį, leksinį semantinį, morfologinį ir sintaksinį lygmenis. Sulėtėjusiai kalbos raidai būdinga: izoliuotų garsų taisyklingas tarimas, žodžių skiemeninės struktūros išlaikymas, spartus žodyno plėtojimas, pakankamai greitai sudėtingėjanti sakinių struktūra, gebėjimas sudaryti priesaginius daiktavardžius. Kalbos neišsivystymui būdinga: ryškūs garsų tarimo trūkumai, negebėjimas nuosekliai pakartoti skiemenų eilių, lėtas žodyno plėtojimasis, derinimo, valdymo, kaitymo klaidos, kalbėjimo papildymas gestais ir mimika.
sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinės charakteristikos
Autorių teisės (c) 2024 Rita Kantanavičiūtė-Petrūžė | Auksė Ladukienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Meninio ugdymo galimybės įgyvendinant įtraukųjį ugdymą: mokytojų mokymosi patirtys tarptautiniame kontekste
Straipsnyje pristatomas tarptautinis kokybinis tyrimas, skirtas meninio ugdymo mokytojų mokymosi patirčiai įtraukiojo ugdymo srityje identifikuoti. Tyrimo dalyviai – Austrijos, Lietuvos ir Suomijos mokytojai, dirbantys bendrojo ir neformaliojo ugdymo mokyklose ir besimokantys tarptautinėje įtraukiojo meninio ugdymo programoje „Įtraukusis meninis ugdymas“. Kokybinis tyrimas atliktas pasitelkus sutelktosios (angl. focus) grupės metodą – grupinę diskusiją, kurios metu mokymosi patirtis reflektavo 25 dalyviai. Organizuotos trys sutelktosios grupės skirtingose šalyse iš karto pasibaigus tarptautinės programos mokymams. Duomenims analizuoti taikytas kokybinės turinio (angl. content) analizės metodas. Tyrimas parodė, kad kiekvienoje šalyje menų mokytojai dirba esant skirtingiems nacionaliniams ir švietimo kontekstams, tačiau susiduria su gana panašiais įtraukiojo ugdymo iššūkiais. Ugdymo sėkmė daugiausia priklauso nuo mokytojo profesinių gebėjimų, palankios ugdymo(si) atmosferos sukūrimo ir teigiamų santykių su mokiniais ugdymo procese. Tyrimo dalyvių patirtys išryškino mokytojų požiūrį į tarptautinių mokymų turinį ir šių mokymų organizavimą. Gauti tyrimo rezultatai svarbūs ateityje įgyvendinant mokytojams skirtas tęstinio mokymo programas, sietinas su įtraukiuoju meniniu ugdymu.
Autorių teisės (c) 2024 Prof. dr. Diana Strakšienė | Assoc. prof. dr. Edita Musneckienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ikimokyklinio ugdymo įstaigų įtraukties lygio įsivertinimas
<p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Įtraukiojo ugdymo tematika teoriniu ir empiriniu lygmeniu yra itin aktuali ir diskutuotina tema pedagogikoje šiuo metu. Į humanizmą orientuotoje visuomenėje būtina propaguoti ugdymo filosofiją, kurioje akcentuojamas ugdymas visiems be skirtumo ir be atskirties, kad įvairovė taptų norma. Tuo pačiu svarbu procesus nuo segreguotų specialiųjų mokyklų link įtraukiančių darželių ir pradinių mokyklų ir siekti kiekvieno vaiko asmeninio augimo nelyginant jo su kitais vaikais. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Įtraukties indeksą apibrėžė Įtraukiojo ugdymo tyrimų centras Didžiojoje Britanijoje. Indeksas apibrėžia, kas yra įtraukusis ugdymas, nurodo žingsnius, kurie yra reikalingi, kad įtraukties procesai būtų geriau įgyvendinami praktikoje (Booth et al., 2004, 2006). Savo esme tai yra savęs vertinimo priemonė, skirta ne tik mokykloms, bet ir valstybinėms institucijoms. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Įtraukties indeksą sudaro keturi pagrindiniai ramsčiai: Įtrauktis yra procesas - tai nesibaigiantis procesas, kurio metu ieškoma individualių ir sisteminių atsakymų į nuolat kintančią visuomenės ir mokyklų įvairovę. Įtrauktis yra susijusi su kliūčių nustatymu ir šalinimu - norint nustatyti kliūtis, reikia rinkti, kaupti ir vertinti išsamius duomenis iš įvairių šaltinių, kad būtų galima tobulinti politiką ir praktiką. Įtrauktis reiškia visų vaikų buvimą, dalyvavimą, sėkmę ir laimę - sėkmė siejama su ugdymo proceso rezultatais, kurie peržengia žinių patikrinimo rėmus. Įtrauktis apima ypatingą dėmesį toms tikslinėms grupėms, kurioms gresia marginalizacija, atskirtis ir žemesni nei vidutiniai pasiekimai švietimo srityje (Booth & Ainscow, 2016). <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrimas orientuotas į savęs vertinimo įrankio, skirto ikimokyklinių ugdymo įstaigų įtraukties lygiui nustatyti, sukūrimą ir jo patikrinimą praktikoje. Savęs vertinimo tikslas - patobulinti esamus standartus, siekiant efektyvesnio auklėjimo ir ugdymo. Efektyviai veikiančios ikimokyklinio ugdymo įstaigos turėtų nuolat iš naujo vertinti savo praktiką ir ieškoti būdų, kurie prisidėtų prie darželio kokybės gerinimo, akcentuojant jo įtraukumą. Būtina suvokti, kad tarp profesinio tobulėjimo ir mokyklos savęs vertinimo yra tiesioginis ryšys. Ikimokyklinio ugdymo įstaigų pedagoginių ir profesinių darbuotojų savęs vertinimas prisideda prie jų savęs pažinimo, savirefleksijos ir savikritikos, grindžiamos jų pačių veiklos rezultatais ir profesiniu tobulėjimu. Atsižvelgiant į tai, tyrime daugiausia dėmesio skiriama ugdymo įstaigos savęs vertinimo modeliui kurti, kuris leistų pačioms įsivertinti savo įtraukiojo ugdymo praktiką. Savęs vertinimo klausimynas yra įtraukiojo ikimokyklinio ugdymo metodinio vadovo (Šilonová ir Klein, 2020) dalis, kuris grindžiamas individualia analize ir vertinimu, reikalauja tolesnio konsultavimosi ir nuomonių konfrontacijos bei konsensuso paieškos, taip skatinant abipusį bendravimą srityse, kuriose reikia tolesnio tobulėjimo ir plėtros. Būtina aptarti pasiūlymus ir planus, kaip tobulinti švietimą šiose srityse. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Atsižvelgiant į teorinius ir praktinius aspektus, susijusius su šiuo tyrimu, buvo suformuluota tyrimo prob­lema: Ar sukurtos savęs vertinimo priemonės taikymas prisidės prie ikimokyklinių ugdymo įstaigų įtraukties didinimo kultūros, politikos ir praktikos srityse? <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrimo tikslas - patikrinti atrinktų vietovių ikimokyklinių ugdymo įstaigų įtraukties indeksą, atliekant jų savęs vertinimą. Ikimokyklinių ugdymo įstaigų savęs vertinimo priemonę sudaro trys pagrindinės įtraukties indekso sritys: kultūra, politika ir praktika. Kultūros srityje buvo stebimi šie aspekati: ugdymo įstaigos klimatas, bendradarbiavimas su tėvais, mokyklos administracija ir bendruomene, vidinis ir išorinis bendravimas. Politikos srityje buvo stebimi ugdymo įstaigos tikslai ir planai, sprendimų priėmimo procesai, asmenybės ugdymas, erdvinės ir materialinės-techninės sąlygos, mokyklos ugdymo programa. Praktikos srityje buvo stebimi pasiekti rezultatai pagal inkliuzinį ugdymą, ugdymas, mokymasis, vaikų, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymas. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Iš viso 115 darželių (762 respondentai) dalyvavo pagal nacionalinį PRIM projektą, o 96 darželiai (559 respondentai) dalyvavo išorės savianalizėje. Iš visų 115 dalyvavusių darželių proporcingos stratifikuotos atrankos būdu (pagal pedagoginių ir profesionalių darbuotojų skaičiaus kriterijų) buvo atrinkti 42 darželiai iš trijų Slovakijos Respublikos vietovių: (1) Košicės regionas (KE) - 14 darželių; (2) Prešovo regionas (PO) - 14 darželių; (3) likusi Slovakijos dalis (RS) - 14 darželių (Žilinos regionas, Banska Bystricos regionas, Trenčino regionas ir Nitros regionas). <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Norint patikrinti hipotezes dėl kintamųjų, kurių didžiausias vertinimas buvo 2, buvo naudojamas porinis t-testas, nes abi matavimų grupės buvo pagrįstos ta pačia respondentų imtimi, kuri buvo tikrinama du kartus, ir jie buvo lyginami tarpusavyje. Atėmus kiekvieno tiriamojo antrąjį matavimą iš pirmojo, buvo gauti poriniai skirtumai, kurie buvo įtraukti į analizę. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Sukurtas klausimynas gali būti vertinga ir veiksminga priemonė, skirta įvertinti įtraukties indeksą ikimokyklinių ugdymo įstaigų aplinkoje. Jo taikymas leis gauti naudingą grįžtamąjį ryšį iš visos mokyklos bendruomenės, o tai prisidės prie visų vaikų ugdymo ir švietimo plėtros. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrimas skelbiamas vykdant VEGA projektą Nr. 1/0114/23 „Vaikų, turinčių specialiuosius ugdymosi poreikius, inkliuzinio ugdymo galimybės“.
Autorių teisės (c) 2024 Viera Šilonová | Vladimír Klein | Ivana Rochovská https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ikimokyklinio ugdymo pedagogų požiūris į įtrauktį ir įtraukųjį ugdymą
The research focuses on the attitudes of kindergarten teaching staff (teachers and pedagogical assistants) towards inclusion, their views on the problems they encounter in the education of children with special educational needs and their views on the importance of the measures introduced in the education of these children. Two questionnaires were used for data collection. Attitudes through a questionnaire by the researcher Marian Mahat (MATPIES) were measured. The second questionnaire of own construction consisted of six questions, two of which focused on the problems encountered by educators in the education of children with special educational needs and their views on the importance of the measures introduced for these children. The questionnaire was completed by 284 kindergarten teaching staff members. The correlation between the degree of problems reported by teaching staff in the education of children with special needs and the attitudes of teaching staff towards inclusion was not confirmed. The correlation between the assessment of the need for measures for successful inclusive education and the attitudes of teaching staff towards inclusion was not statistically significant.
Autorių teisės (c) 2023 Marcela Čarnická | Veronika Kušnírová | Ivana Rochovská | Viera Šilonová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Veiksniai, padedantys socialiniams darbuotojams įgalinti asmenis, turinčius intelekto negalią, dienos socialinės globos centruose: socioedukacinis aspektas
<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje pateikiami kokybinio tyrimo rezultatai, atskleidžiantys asmenų, turinčių intelekto negalią, įgalinimo veiksnius dienos centruose. Įgalinant asmenis, turinčius intelekto negalią, svarbu pozityvus požiūris<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, pagarba šių asmenų nuomonei, priimant su jais susijusius sprendimus, individualių asmens poreikių atliepimas rengiant, įgyvendinant ir vertinant individualius planus. Svarbu sukurti fizinę, informacinę ir komunikacinę aplinką, didinančią asmens aktyvumą, jo savarankiškumą, taip pat palankią psichosocialinę aplinką dienos centro bendruomenėje ir įtraukti <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">asmenis, turinčius intelekto negalią, į įvairių lygių dienos centro sprendimų priėmimą ir veiklas bei palaikyti ir ugdyti šių asmenų kompetencijas, didinančias savarankiškumą.
Autorių teisės (c) 2024 Rita Raudeliūnaitė | Vida Gudžinskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dominuojančios ugdymo prieigos vaikams, turintiems autizmo spektro sutrikimą, pradinėje mokykloje ugdyti
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje pristatomas žvalgomasis (angl. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">exploratory<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">) tyrimas, kuris yra platesnio mokslinio tyrimo sudėtinė dalis. Siekiama atskleisti, kokiomis ugdymo prieigomis remiasi pradinių klasių mokytojai<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, ugdydami mokinius, turinčius autizmo spektro sutrikimą, įtraukiojoje klasėje. Žvalgomasis tyrimas paremtas kokybine metodologija, taikant pusiau struktūruoto interviu metodą. Tyrimo dalyviai – pradinių klasių mokytojai, turintys patirties ugdyti mokinius, turinčius autizmo spektro sutrikimą (N = 8). Tyrimas atskleidė, kad, ugdant mokinius, ypač turinčius autizmo spektro sutrikimą, dažniau <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">išryškėja ugdymo diferencijavimo ir individualizavimo prieigų nuostatos, tačiau galima atpažinti ir personalizavimo užuomazgų. Organizuojant pamokas ir vertinant mokinių pažangą, vyrauja diferencijuoto ugdymo prieiga, o mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, pažinimas ir ugdymas remiasi individualizuotu ugdymu. Ugdymo personalizavimas išryškėja mokytojams pristatant, kaip jie naudoja turimus išteklius, padedančius mokiniams valdyti savo mokymąsi. Remiantis tyrimo rezultatais, galima daryti prielaidą, kad tyrimo dalyviai, ugdydami mokinius, turinčius autizmo spektro sutrikimą, derina diferencijuoto, individualizuoto ir personalizuoto ugdymo prieigas.
Autorių teisės (c) 2024 Stefanija Ališauskienė | Julija Grigėnaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tėvų nuomonės apie vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimų, ugdymo individualizavimą mokyklose
Straipsnyje nagrinėjamos tėvų, auginančių vaikus, turinčius ASS, nuomonės apie jų vaikų ugdymosi individualizavimą mokyklose. Atlikta teorinė tėvų, auginančių ASS turinčius vaikus, partnerystės su mokytojais aktualumo, jų dalyvavimo jų vaikų institucinio ugdymo procese galimybių analizė; apžvelgtos vaikų, turinčių ASS, specialiosios ugdymo strategijos ir ugdymo individualizavimo bendrosiose mokyklose galimybės. Empirinis tyrimas atliktas tėvų (N=104), auginančių ASS turinčius vaikus, anketinės apklausos metodu, kiekybinių duomenų analizei taikomi aprašomosios statistikos metodai. Atsakymai į atvirus klausimus išnagrinėti taikant kokybinę ir kiekybinę turinio analizę.
vaikų, turinčių ASS, tėvų dalyvavimas ugdyme
Savaiminio mokymosi ir klasikiniai metodai bei formos tėvų, mokančių vaikus namuose, vertinimu
Savaiminis ugdymas (pirmenybė teikiama besimokančiojo pasirinktai veiklai) gali būti vertinamas kaip mokymosi namuose forma. Ši ugdymo forma skiriasi nuo kitų mokymosi namuose formų, nes neturi mokymosi programos. Savaiminis ugdymas – ne tik ugdymo filosofija, bet ir daugelio šeimų gyvenimo būdas. Mokymasis čia suvokiamas kaip visą gyvenimą trunkantis procesas. Svarbu, kad vaikams būtų sukurta saviugdai tinkama aplinka, kurioje įvairaus amžiaus grupių vaikai galėtų laisvai bendrauti ir mokytis pagrindinių dalykų, susijusių su kultūra. Daugelyje šalių (pavyzdžiui, Anglijoje ar Jungtinėse Amerikos Valstijose) savaiminis ugdymas yra teisėta mokyklinio ugdymo alternatyva. Slovakijos, Čekijos ir Lenkijos įstatymai savaiminio ugdymo neleidžia traktuoti mokymosi namuose forma. Nepaisant to, 14,12 proc. minėtose šalyse gyvenančių tėvų, kurių vaikai ugdomi namuose, teigia praktikuojantys savaiminį ugdymą. Slovakijoje, Čekijoje ir Lenkijoje savaiminio ugdymo ir privalomų egzaminų alternatyvaus ugdymo mokykloje, t. y. vaikus ugdant namuose, problema išnagrinėta nepakankamai išsamiai. Šio tyrimo tikslas – prisidėti prie minėtos problemos sprendimo. Pristatomo tyrimo problema sietina su mokymosi namuose metodų ir formų reikšme privalomajam testavimui. Tyrimo tikslas – remiantis tėvų, pirmenybę teikiančių vaikų ugdymo namuose metodams ir formoms, nuomonėmis, atskleisti, su kokiais iššūkiais jų vaikai susiduria privalomojo pasiekimų vertinimo (testavimo) metu. Tyrimo probleminiai klausimai ir hipotezės. Kaip vaikų, nelankančių mokyklų, tėvai reflektuoja savo patirtis apie vaikų mokymąsi namuose Slovakijoje, Čekijoje ir Lenkijoje? Su kokiomis problemomis susiduria namuose besimokantys vaikai per privalomą egzaminą? Kokios yra tipiškos tėvų, pirmenybę teikiančių klasikiniams mokymo namuose metodams ir formoms, problemos per privalomus testavimus mokykloje? Tyrime dalyvavo 78 tėvai, kurių vaikai mokosi namuose (30 tėvų iš Lenkijos, 27 iš Čekijos, 21 iš Slovakijos). Atliekant tyrimą, taikyta mišri tyrimo strategija. Atlikta internetinė apklausa, naudojant struktūruotą klausimyną, apimantį dešimt atvirųjų klausimų. Siekiant patikrinti iškeltus tyrimo klausimus ir hipotezes, įvertinti trys aspektai: respondentai nurodė, kokiems mokymosi namuose metodams ir formoms jie teikia pirmenybę, ugdydami vaikus namuose; kaip vyko privalomasis žinių patikrinimas; kokių problemų kilo atliekant privalomąjį vaikų žinių patikrinimą. Klausimynas buvo platinamas socialinėse grupėse, orientuotose į vaikų ugdymą namuose, Slovakijoje, Čekijoje ir Lenkijoje, todėl nebuvo galimybės įvertinti klausimynų grįžtamumo rodiklių. Duomenims analizuoti taikytos kiekybinė ir kokybinė prieigos. Iš anketose pateiktų respondentų atsakymų apie mokymosi namuose būdus ir formas išskirtos tam tikros kategorijos, kurios vėliau tapo kintamaisiais formuluojant hipotezes. Hipotezės patikrintos statistiškai. Duomenims tikrinti taikytas Chi kvadrato testas. Duomenis apdorojant kokybiškai, remtasi lyginamuoju metodu. Lyginti tiek respondentų, teikiančių pirmenybę mokymuisi namuose, tiek ir respondentų, teikiančių pirmenybę klasikiniams ugdymo metodams ir formoms, atsakymai. Vėliau šie atsakymai buvo analizuojami detaliau ir interpretuojami. Remiantis gautais tyrimo rezultatais, galima teigti, kad namuose besimokančių vaikų tėvai savaiminį ugdymą dažniausiai suvokia kaip savarankiškai organizuojamą ugdymą, kaip galimybę atliepti vaiko interesus. Šią ugdymo formą linkstama papildyti kitais ugdymo metodais ir formomis. Respondentų nuomone, problemos, kurių kyla privalomojo žinių patikrinimo metu, sietinos su subjektyviai neigiamu žinių patikrinimo vertinimu, su teiginiais, atspindinčiais respondentų baimes, ir su specifinių situacijų ar egzaminuotojo elgesio aprašymais. Tyrimas nepatvirtino, kad respondentai, pirmenybę teikę savaiminiam vaikų mokymuisi namuose, privalomojo žinių patikrinimo metu susidūrė su daugiau problemų negu pirmenybę teikusieji kitiems mokymosi namuose metodams ir formoms. Taip pat nustatyta, kad respondentai, pirmenybę teikę tradiciniams vaikų mokymosi namuose metodams ir formoms (darbas su vadovėliu ir sąsiuviniu, skaitymas, rašymas ir kalbėjimas), privalomojo žinių patikrinimo metu nesusidūrė su mažiau problemų negu respondentai, pirmenybę teikę kitiems mokymosi namuose metodams ir formoms. Taigi problemų, su kuriomis vaikai susidūrė atlikdami privalomuosius žinių patikrinimo testus alternatyvaus ugdymo mokykloje, nenustatyta nė vienoje iš minėtų respondentų grupių. Tyrimo išvados gali prisidėti prie išsamesnio savaiminio ugdymo problemos suvokimo Slovakijoje, Čekijoje ir Lenkijoje, t. y. šalyse, kuriose savaiminis ugdymas nėra pripažinta legalia mokymosi namuose alternatyva. Išvados gali būti naudingos ne tik šią temą nagrinėjantiems tyrėjams, bet ir atskirų tiriamų šalių Švietimo ministerijoms, galiausiai, namuose besimokančių vaikų tėvams. Tyrimo išvados svarbios tolesniems, labiau kokybiniams tyrimams įgyvendinti. Tikslinga išsiaiškinti, kaip tėvai, praktikuojantys savaiminį ugdymą, suvokia šią mokymosi namuose formą ir ar jų pažiūros ir praktika atitinka pagrindinę šio ugdymo filosofiją. Prasminga atskleisti, kaip Slovakijoje, Čekijoje ir Lenkijoje ugdymą namuose praktikuojantys tėvai tikrina, ar vaikas išmoko viską, kas nurodyta ugdymo programoje. Remiantis namuose ugdomų vaikų privalomųjų žinių patikrinimo rezultatais, būtų galima formuluoti tolesnes hipotezes. Šis tyrimas – tai VEGA projekto (Nr. 1/0522/19) „Inkliuzinės aplinkos kūrimas darželyje ir įtraukus požiūris į socialiai remtinų vaikų raidos diagnostiką ir skatinimą“ ir KEGA projekto (Nr. 004KU-4 /2019) „Menininkai lopšelyje-darželyje – meno kūrinių interpretacija priešmokykliniame ugdyme“ dalinis rezultatas.
mokymosi namuose klasikiniai metodai ir formos
problemos, kurių kyla atliekant privalomąjį žinių patikrinimą
Autorių teisės (c) 2023 Ivana Rochovská | Eva Dolinská | Dáša Porubčanová | Mária Gažiová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Intervencijos modelio ikimokyklinio amžiaus vaikams, turintiems fonologinį nepakankamumą, teoriniai pagrindai
Sulaukę 5–6 metų, dauguma vaikų taisyklingai taria visus gimtosios kalbos garsus ir yra išsiugdę foneminį suvokimą, tačiau ne visi vaikai yra pasiekę tinkamą kalbėjimo ir kalbos išsivystymo lygį. Siekiant sumažinti kalbos raidos ir kalbos įsisavinimo sutrikimus, būtina atlikti intervencijas, grindžiamas nuosekliais žingsniais ir veikla. Šiame straipsnyje atskleidžiamos įvairių autorių, siekiančių paaiškinti tokių intervencijų poveikį, išvados. Autorė, remdamasi išanalizuota literatūra, siūlo logopedinės intervencijos modelį fonologiniams sutrikimams mažinti
Žodžių suvokimo ir ekspresyviosios kalbos ypatumai neišplėtotos kalbos atveju
Straipsnyje aptariami vaikų, turinčių neišplėtotą kalbą, leksikos ypatumai. Atlikta kiekybinė sukauptojo vaikų kalbos tekstyno ir eksperimentinių užduočių rezultatų analizė padėjo atskleisti žodžių supratimo, vartojimo ypatumus, leksinės įvairovės rodiklius. Lyginami vaikų, turinčių neišplėtotą kalbą, ir tipinės kalbos raidos vaikų rezultatai. Tyrimas atskleidė, kad vaikai, kuriems būdinga neišplėtota kalba, statistiškai reikšmingai prasčiau atliko daiktavardžių ir veiksmažodžių supratimo bei produkcijos užduotis. Žodžių supratimo ir produkcijos sunkumus lemia reta žodžio vartosena vaiko aplinkoje, žodžio ilgis, darybinė struktūra, sinonimija, panašios reikšmės žodžių gausa.
Autorių teisės (c) 2021 Laura Kamandulytė-Merfeldienė | Vilma Makauskienė
Fonologinių gebėjimų apibrėžtis, įvertinimas bei sąsajos su skaitymo sutrikimu (disleksija)
Straipsnyje pateikiama teorinė fonologinių gebėjimų apibrėžties ir struktūros analizė: atskleidžiama fonologinių gebėjimų samprata, jų grupės, sąsajos su skaitymo sutrikimu (disleksija). Taip pat šiame straipsnyje susitelkiama ties išsamiu fonologinių gebėjimų įvertinimo ypatumų tarptautiniu ir nacionaliniu mastu aptarimu. Teoriniam fonologinių gebėjimų konceptui atskleisti atlikta Lietuvos bei užsienio autorių mokslinių publikacijų analizė. Atlikta koncepto analizė leidžia teigti, kad fonologiniai gebėjimai apima fonologinį suvokimą, trumpalaikę atmintį bei greitą vardijimą. Tai bene dažniausiai užsienio šalyse tyrinėjami fonologiniai procesai, susiję su skaitymu ir(ar) rašymu. Gausūs skirtingomis užsienio kalbomis atlikti tyrimai leido parodyti akivaizdžias fonologinių gebėjimų ir skaitymo sutrikimo (disleksijos) sąsajas. Nustatyta, jog asmenims, turintiems disleksiją, būdingi nepakankami šios srities gebėjimai. Tačiau apžvelgtų ilgalaikių tyrimų rezultatai rodo, jog skaitymo pasiekimus ikimokykliniame ar priešmokykliniame amžiuje geriausiai prognozuoja du rodikliai: fonologinis suvokimas ir greitas vardijimas. Panašaus pobūdžio mokslo darbai, kuriuose analizuojamos fonologinių gebėjimų ir skaitymo lietuvių kalba koreliacijos, kol kas gana reti. Todėl prieš pateikiant tvirtą, moksliniais įrodymais grįstą išvadą šiuo klausimu būtina sukaupti daugiau empirinių duomenų. Taip pat akivaizdus nacionalinių tyrimų apie vaikų, turinčių kalbėjimo ir kalbos sutrikimų, fonologinius gebėjimus, poreikis.
Autorių teisės (c) 2021 Simona Daniutė | Ingrida Staliūnienė
Į besimokantįjį orientuotas mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų ugdymas, taikant personalizuotą mokymąsi
Straipsnyje su skaitytojais dalijamasi pagrindiniais rezultatais, pasiektais kuriant, diegiant ir išbandant inovatyvią personalizuotu mokymusi grįstą pedagogų rengimo praktiką. Ši praktika sukurta ir įgyvendinta bendradarbiaujant Lietuvos pedagogų ugdymo centrams - Vilniaus universiteto Šiaulių akademija, Vilniaus universitetu ir Vytauto Didžiojo universitetu, bei Islandijos universitetu ir Korko universitetu Airijoje[1]. Šiame straipsnyje dalijamasi pagrindiniais pasiekimais, susijusiais su sukurta personalizuotu mokymusi grindžiamo pedagogų ugdymo koncepcija bei šios koncepcijos pagrindu atnaujintomis pedagogų rengimo studijų programomis, taip pat su įdiegtos pedagogų ugdymo studijų programose personalizuotu mokymusi grindžiamos koncepcijos raiška. Šio tyrimo metodologija grindžiama antrine duomenų analize bei projekto INTERPEARL[2] pasiekimų ataskaitų analizę. INTERPEARL projekto metu įgytos žinios ir patirtis patvirtina prielaidą, kad į besimokantįjį orientuotoje paradigmoje mokytojo vaidmuo keičiasi, bet tampa kitaip svarbus. Mokytojas labiau veikia kaip pagalbininkas, taikydamas lankstų mokymosi tempą ir diferencijuotą vertinimo praktiką, o ne tiesiogiai perteikia žinias. Kartu su kitais aktualiais klausimais į besimokantįjį orientuotame mokymosi procese svarbiausi yra du aspektai: gebėjimas parinkti ir pasirinkti veiklą bei tinkamus vertinimo metodus, taip pat besimokančiojo gebėjimas prisiimti atsakomybę už savo mokymąsi, darantis didelę įtaką mokymosi pasiekimams [1] KA203 – Strateginės partnerystės aukštajam mokslui. Projektas INTERPEARL: Inovatyvus mokytojų ugdymas taikant personalizuotą mokymąsi 2018-1-LT01-KA203-046979
pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų ugdymas
Autorių teisės (c) 2021 Stefanija Ališauskienė
Kurčiųjų ir neprigirdinčių studentų įsitraukimo į universitetines studijas galimybės: Jungtinės Karalystės patirtis
Šis tyrimas atliktas Jungtinės Karalystės universitetuose. Apklausta 10 respondentų iš 3 skirtingų universitetų, veikiančių Londone. Tyrimo tikslas – atskleisti kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų studentų įsitraukimo į universitetines studijas galimybes. Pagrindiniai tyrimo uždaviniai: išanalizuoti universitetinio mokslo prieinamumą kurtiesiems ir neprigirdintiems studentams; išsiaiškinti, ar yra prieinamos būtinos priemonės ir įranga, reikalinga pilnaverčiam studentų įtraukimui ir įsitraukimui, bei, kaip tenkinami studijų poreikiai, atsiradę dėl klausos praradimo; atskleisti, kaip studijų programa yra pritaikoma tenkinti papildomus tokių studentų mokymosi poreikius. Dalyvių imtį sudarė universiteto papildomos mokymosi pagalbos personalas ir dėstytojai. Tyrimas atliktas, taikant kokybinio tyrimo prieigą. Duomenys rinkti pasitelkus internetinį klausimyną, kuriame pateikti atsakymų pasirinkimai bei galimybė pateikti savo komentarus. Duomenys analizuoti, taikant teminę analizę. Pagrindinė tyrimo išvada: kurtieji ir neprigirdintieji studentai studijuodami dažnai susiduria su sunkumais, kadangi universitetai nėra visiškai prieinami šiems besimokantiesiems dėl išteklių ir kitų reikalingų mokymosi priemonių bei įrangos trūkumo. Dėstytojams reikia daugiau mokymų ir paramos, kad jie galėtų suteikti reikiamą papildomą pagalbą pažeidžiamiems studentams. Studijų programa išlieka ta pati visiems studentams, tačiau kartais daromos išimtys studentams, turintiems papildomų poreikių. Paprastai kurtiesiems ir neprigirdintiems studentams gali būti skiriama daugiau laiko atlikti užduotis.
Autorių teisės (c) 2021 Indrė Ungeitytė | Stefanija Ališauskienė
Pagrindiniai rizikos grupės vaikų reabilitacijos aspektai
Šiame straipsnyje pateikiama rizikos grupės vaikų charakteristika pedagoginės problemos kontekste, analizuojamos įvairios sąvokos „reabilitacija“ interpretacijos mokslinėje literatūroje ir išaiškinamas reabilitacinio darbo su vaikais poreikis mokytojų praktikoje. Remiantis empirine apžvalga (anketine apklausa), atskleistas įvairių ugdymo įstaigų mokytojų ir psichologų idėjų bei nuomonių spektras apie reabilitacinio darbo su rizikos grupės vaikais tikslus ir uždavinius bei pagrindines šio darbo kryptis jų praktinėje veikloje. Siekiant išanalizuoti specialistų nuomonių interpretacijas dėl reabilitacijos pobūdžio ir vertinimo efektyvumo, buvo naudojamas kokybinių duomenų rinkimo metodas (anketinė apklausa, pokalbis) su atviro tipo klausimais. Autorė apibendrino specialistų atsakymus apie nagrinėjamą problemą pasitelkdama turinio analizės metodą ir taikydama atvirojo kodavimo procedūrą. Remiantis tyrimo rezultatais, nustatyti šeši reabilitacijos kontekstai, dauguma specialistų reabilitaciją traktuoja kaip visapusišką pagalbą vaikams, siekiant sėkmingai sugrąžinti juos į visavertį socialinį gyvenimą; jų įtraukimą į socialinių santykių sistemą šiam tikslui organizuojamo ugdymo metu; profesinį mokymą; sveikos gyvensenos ir įstatymus gerbiančio elgesio ugdymą.
Autorių teisės (c) 2021 Nodira Israilova
Vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimą, sėkmingo ugdymosi prielaidos pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje: tėvų patirtis
Vaikai, turintys negalią, kaip ir kiti vaikai, turi teisę ugdytis bendroje švietimo sistemoje ir gauti kokybišką ugdymą, tačiau praktikoje, kitose šalyse ir Lietuvoje, pastebima nemažai trūkumų šioje srityje. Pažymėtina, kad nemenkus iššūkius įtraukiajam ugdymui kelia ASS turinčių vaikų ugdymas. ASS turintys vaikai jautriau reaguoja į juos supančią aplinką. Tam turi įtakos ASS turinčių vaikų socialinės sąveikos, bendravimo sunkumai, pasikartojantis, stereotipinis elgesys, interesai, veikla, taip pat vaiką supančios aplinkos nepasirengimas atliepti jo individualius poreikius. Vaikų, turinčių ASS, buvimas bendrojo ugdymo mokykloje dar negarantuoja jų įtraukties, svarbu sudaryti tinkamas sąlygas jam prasmingai ir aktyviai dalyvauti ugdymo procese, įsitraukti į bendras veiklas su bendraamžiais, jaustis klasės, mokyklos bendruomenės dalimi bei pasiekti jo galimybes atitinkančių ugdymo tikslų ir rezultatų. Nors pastaruoju metu mokslininkai vis daugiau dėmesio skiria vaikų, turinčių ASS ugdymui, tačiau stokojama tyrimų, atskleidžiančių sėkmingo ugdymosi prielaidas bendrojo ugdymo mokyklose. Todėl aktualu atskleisti realią šių vaikų įtraukties į švietimo sistemą patirtį. Straipsnyje atskleidžiamos vaikų, turinčių ASS, sėkmingo ugdymosi prielaidos pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje, remiantis tėvų patirtimi. Tyrimui pasirinktas kokybinis tyrimas, taikant pusiau struktūruotą interviu metodą. Tyrime dalyvavo šeši ASS turinčių vaikų tėvai, kurių vaikas, mokosi pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje. Gauti duomenys buvo analizuojami taikant kokybinės turinio analizės metodą, laikantis induktyvios, tyrimo duomenimis grįstos, temų sudarymo logikos. Tyrimas parodė, kad vaikų, turinčių ASS, sėkmingo ugdymosi prielaidos pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje siejamos su tėvų vaiko negalios priėmimu ir jų atvirumu, nustačius vaikui ASS, tinkamu mokyklos pasirengimu priimti ASS turinčius vaikus, vaiko pasirengimu lankyti mokyklą, tėvų ir mokyklos bendradarbiavimu, dėmesio skyrimu vaiko adaptacijai mokykloje ir palankios edukacinės aplinkos kūrimu klasėje. Tėvų vaiko negalios priėmimas ir atvirumas, nustačius vaikui ASS sietinas su tėvų gebėjimu priimti specialistų pateikiamą informaciją ir konsultuotis su jais ir jų domėjimusi ASS turinčio vaiko ugdymu. Taip pat tėvų vaiko negalios priėmimas ir atvirumas sietinas su psichologinės pagalbos tėvams poreikiu ir jos gavimu tiek iš specialistų, tiek jungiantis į tėvų, auginančių ASS turinčius vaikus grupes. Be to, svarbu, kad tėvai neslėptų vaiko negalios nuo mokyklos, nes mokykla, žinodama apie vaiko individualiuosius ugdymosi poreikius, gali juos atliepti ir suteikti vaikui reikiamą pagalbą. Sėkmingą vaikų, turinčių ASS, ugdymą laiduoja ir mokyklos pasirengimas priimti ASS turinčius vaikus, apimantis mokyklos bendruomenės atvirumą ASS turinčių vaikų įtraukčiai, pakankamus švietimo pagalbos specialistų resursus, jų kompetenciją teikti pagalbą ASS turinčiam vaikui, mokytojams, tėvams bei mokytojų teigiamą nusiteikimą ir jų kompetenciją ugdyti ASS turinčius vaikus, taip pat su komandiniu darbu ir bendradarbiavimu su kitomis institucijomis, pasitelkiant jų pagalbą, konsultacijas, dalijimąsi gerąja patirtimi. Be to, mokytojams ir švietimo pagalbos specialistams iškyla intervizijų ir supervizijų poreikis. Sėkmingam ASS vaikų ugdymuisi pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje įtakos turi ir paties vaiko pasirengimas lankyti mokyklą. Tinkamas ASS turinčio vaiko pasirengimas mokyklai sietinas su vaiko elementarių savitvarkos įgūdžių ir tinkamo elgesio ugdymusi, vaiko pozityviu nuteikimu pradėti lankyti mokyklą, taip pat galimybių sudarymu vaikui susipažinti su mokyklos aplinka ir mokytoja prieš jam pradedant lankyti mokyklą. Tyrimas parodė, kad sėkmingam vaiko ugdymuisi svarbus yra tėvų ir mokyklos bendradarbiavimas apimantis tėvų aktyvumą ir jų norą bendradarbiauti su mokykla bei mokyklos norą įtraukti tėvus į vaiko ugdymo procesą. Dėmesys vaiko adaptacijai mokykloje dar viena svarbi prielaida sėkmingam vaiko, turinčio ASS ugdymuisi. Adaptaciniu laikotarpiu svarbu glaudžiai bendradarbiauti mokytojams, švietimo pagalbos specialistams ir tėvams, padedant vaikui susipažinti su mokyklos erdvėmis ir jas pritaikyti bei ugdymo procesą organizuoti atliepiant individualiuosius ASS turinčio vaiko poreikius. Svarbi prielaida sėkmingam vaiko ugdymuisi mokykloje yra palankios edukacinės aplinkos kūrimas klasėje, sietinas su fizinės aplinkos pritaikymu pagal vaiko poreikius, psichosocialinės aplinkos klasės bendruomenėje kūrimu, palaikant pozityvius mokytojo ir vaiko, vaikų tarpusavio ir klasės tėvų tarpusavio santykius bei mokytojo pozityviu ir į vaiką orientuotu požiūriu, taip pat mokytojų bendradarbiavimu su vaiko tėvais ir kitais specialistais bei mokytojo kompetencijų dirbti su ASS turinčiais vaikais plėtote.
Autorių teisės (c) 2022 Rita Raudeliūnaitė | Vida Gudžinskienė
Vadovų požiūris ir veikmė kuriant įtraukią mokyklą
Straipsnyje analizuojamas vadovų požiūris ir veiksmai, įgyvendinant mokyklos pasirinktą įtraukųjį ugdymą stiprinantį projektą. Projekto įgyvendinimas Lietuvoje remiamas programos „Renkuosi mokyti – mokyklų kaitai!“, kuria siekiama įtraukiojo ugdymo, kaip dėmesio kiekvienam vaikui bei nuolatinės jo mokymosi pažangos, didinimo. Straipsnyje pateikti interviu su 14-ka programos „Renkuosi mokytis – mokyklų kaitai!“ pirmajame etape dalyvavusių Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų vadovų. Interviu siekta išsiaiškinti, koks mokyklų vadovų požiūris į įtraukųjį ugdymą ir kaip jie planuoja ir valdo mokykloje vykstančius transformacinius procesus stiprinant įtraukųjį ugdymą. Taikant induktyvios kokybinės turinio analizės metodą išskirtos keturios temos atskleidžiančios mokyklų vadovų požiūrių ir veiksmų įvairovę kuriant įtraukią mokyklą: 1) įtraukties fenomeno dekonstrukcija, kurioje išskirtos individualumo pripažinimo ir lygių galimybių, kiekvieno vaiko pažangos ir dalyvavimo ir bendrųjų kompetencijų ugdymo kategorijos; 2) asmeninė parengtis įtraukties stiprinimui, kur išryškėjo kaitos prasmes internalizacijos ir kaitos iššūkių pripažinimo elementai; 3) lyderystės projekcijos, pasireiškiančios vertybinių prioritetų „deklaravimu“ asmeniniu pavyzdžiu, mokytojus palaikančiomis ir įkvepiančiomis iniciatyvomis ir 4) organizacinių struktūrų pertvarkymas kuriant ir formalizuojant vidines tvarkas ir susitarimus, kolegialaus mokymosi sistemą ir priimant įvairaus pobūdžio išteklius mobilizuojančius sprendimus.
Autorių teisės (c) 2022 Lina Miltenienė | Jūratė Valuckienė | Milda Damkuvienė | Sigitas Balčiūnas | Evandželina Petukienė | Meda Bugenytė
Vaikų, turinčių vidutinį ir žymų intelekto sutrikimą, mitybos ir asmeninės higienos įgūdžių formavimosi tyrimas
Straipsnyje analizuojami vaikų, turinčių vidutinį ir žymų intelekto sutrikimą, valgymo ir asmens higienos įgūdžių susiformavimo tyrimo rezultatai. Aprašomos pagrindinės ugdymo kryptys formuojant vaikų, turinčių intelekto sutrikimų, savitarnos įgūdžius: valgymo, asmeninės higienos, apsirengimo ir nusirengimo ir kt. Nustatyta, kad vaikų, turinčių vidutinį ir žymų intelekto sutrikimą, buitinio savarankiškumo formavimosi sėkmę lemia tikrojo vaikų poreikių lygio nustatymas, darbo su vaikais turinio tobulinimas naudojant įvairias vaizdines priemones, pozityvaus požiūrio į buitinę veiklą formavimas, laipsniškas kontrolės silpninimas, siekiant padidinti vaiko savarankiškumą ir aktyvumą.
Autorių teisės (c) 2022 Yuliya Haletska
Asmenų, turinčių negalią, gyvenimo kokybė ir pasitenkinimas gyvenimu priverstinio socialinio atsiribojimo ir izoliacijos namuose dėl Covid-19 pandemijos metu
Šiuo tyrimu buvo siekiama išanalizuoti Ukrainos ir Lietuvos asmenų, turinčių negalią, gyvenimo kokybę ir pasitenkinimą gyvenimu karantino dėl COVID-19 pandemijos metu. Tyrime iš viso dalyvavo 546 16–84 metų amžiaus respondentai iš Lietuvos ir Ukrainos. Respondentai užpildė autorių sudarytą klausimyną ir subjektyvaus laimingumo skalę (angl. Subjective Happiness Scale), kad būtų galima įvertinti jų gyvenimo kokybę, subjektyvų laimingumą ir pasitenkinimą gyvenimu. Siekiant įvertinti sąsajas tarp gyvenimo kokybės, subjektyvaus laimingumo ir pasitenkinimo gyvenimu buvo naudojamas Pirsono koreliacijos koeficientas. Rezultatai rodo išmatuotų konstruktų tarpusavio ryšį: subjektyviai įvertinta gyvenimo kokybė karantino metu susijusi su pasitenkinimu įvairiose gyvenimo srityse ir vidutiniškai susijusi su subjektyviu laimingumu. Apibendrinant galima teigti, kad tyrimas parodė gyvenimo kokybės, subjektyvaus laimingumo ir pasitenkinimo gyvenimu tarpusavio priklausomybę, leidžiančią manipuliuoti atskirais komponentais ir sukelti pokyčius ne tik mokslo, bet ir imantis į fizinę bei psichikos sveikatą orientuotų prevencinių veiksmų siekiant pagerinti asmenų, turinčių negalią, savijautą.
Autorių teisės (c) 2022 Olena Chykhantsova | Justina Kievišienė | Ingrida Baranauskienė | Cesar Agostinis-Sobrinho
Telepraktika teikiant logopedinę pagalbą vaikams: Logopedų nuomonė ir patirtys
Straipsnyje analizuojamos logopedų nuomonė ir patirtys, teikiant logopedinę pagalbą telepraktikos būdu COVID-19 situacijos aplinkybėmis. Atlikta kiekybinė ir kokybinė tyrimo duomenų analizė atskleidė šalies logopedų sampratą, taikomas telepraktikos rūšis, šios praktikos taikymo privalumus ir ribotumus, galimybes teikti (ne)tiesioginę pagalbą vaikams, turintiems įvairių kalbėjimo, kalbos ir rijimo sutrikimų, galimybes kokybiškai atlikti profesines logopedo funkcijas per nuotolį. Tyrimas atskleidė, kad telepraktika logopedo darbe, nors kėlusi daug iššūkių dėl poreikio ją taikyti nenumatytomis aplinkybėmis ir tam tinkamai nepasirengus, turi daug privalumų ir gali būti sėkmingai taikoma derinant ją su įprasta, tradicine, fizinio kontakto būdu teikiama pagalba
Autorių teisės (c) 2022 Daiva Kairienė | Aušra Gajauskienė
Mokinių, turinčių dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimą, mokymosi poreikių supratimas ir parama
Nacionalinio vaikų sveikatos tyrimo (angl. The National Survey of Children’s Health), atlikto 2011–2012 metais, rezultatai parodė, kad vienam iš dešimties mokyklinio amžiaus vaikų buvo diagnozuotas dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimas, išaugęs 42 proc. nuo 2003 iki 2011 metų (Visser ir kt., 2013). Šis augimas kelia susirūpinimą, nes dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimas daro neigiamą poveikį mokinio elgesiui, ypač mokyklos aplinkoje; tai savo ruožtu daro neigiamą poveikį daugeliui mokinio gyvenimo aspektų. Dažniausiai su tuo susijusios problemos yra neadaptyvi socialinė interakcija ir tarpasmeniniai santykiai (Litner, 2003; Barkley, Fischer, Smallish, Fletcher, 2004), prasti pasiekimų rezultatai ir aukštesni likimo toje pačioje klasėje bei iškritimo rodikliai, lyginant su vaikais, neturinčiais negalių (Birchwood, Daley, 2012; Barkley, 2015). Atsižvelgiant į dažnėjantį šio sutrikimo diagnozavimą ir neigiamą jo poveikį, būtina, kad mokytojai suprastų šio sutrikimo ypatumus, gydymą, intervencijas. Šio straipsnio tikslas yra suteikti mokytojams informacijos ir rekomendacijų, susijusių su vaikų ir paauglių, turinčių dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimą, mokymo(si) poreikiais.
dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimas