Founded in 1990 and dedicated to publishing research on the statistical theory and methodology, application of statistics in economics, physics, technologies, biomedicine and social sciences; analysing statistical methods in official statistics and the history of statistics.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Please read the Copyright Notice in Journal Policy.
Distributional impact assessment of policy changes to old-age pensions, social benefits and taxes in Lithuania (2021–2024)
Assessing the distributional impact of policy reforms is a crucial component of the policy planning and implementation cycle. This paper provides a comprehensive follow-up to the 2021 study on nowcasting poverty and inequality in the context of economic growth and Covid-19 pandemic in Lithuania, prepared by the authors of the present work. Here we extend the analysis for the period of 2021–2024. We examine the impact of recent policy changes to old-age pensions, social benefits and direct taxes following the Covid-19 pandemic, focusing on key distributional indicators, such as the at-risk-of-poverty rate (AROP), income inequality (measured by the inter-quintile ratio (S80/S20) and the Gini coefficient), and a nationally applied measure of absolute poverty. The analysis utilizes the tax-benefit microsimulation model EUROMOD. The results obtained indicate a consistent decline in AROP and income inequality in Lithuania between 2021 and 2024, primarily due to adjustments in old-age pensions, rather than changes in direct taxes, social insurance contributions or other social benefits. However, these adjustments only partially mitigate the effects of high inflation. As a result, the absolute poverty rate is estimated to exceed its 2021 levels by 2–4 percentage points between 2022 and 2024.
Copyright (c) 2024 Jekaterina Navickė | Vitalija Gabnytė-Baranauskė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Julius Kruopis – the pioneer of applied statistics in Lithuania
Julius Kruopis was born on 21.02.1941 in Utena district. In 1963 he graduated from Vilnius University, Faculty of Physics and Mathematics. In 1964–1966 he worked as a trainee lecturer at the Department of Probability Theory and Number Theory of the Faculty of Mathematics of Vilnius University. In 1966–1969 he studied at the post-graduate course of the Steklov Institute of Mathematics of the USSR (supervisor was the famous Russian mathematician Professor Login Bolshev) and defended the thesis of a candidate of mathematical sciences (the current equivalent is PhD thesis). Returning to Lithuania after postgraduate studies, J. Kruopis worked as a senior lecturer at the Department of Probability Theory and Number Theory of the Faculty of Mathematics of Vilnius University, and in 1971 transferred to the newly established Department of Applied Mathematics (he worked as an associate professor since 1972). In 1991 this department was renamed the Department of Mathematical Statistics. Since 2013, J. Kruopis has been an affiliated professor of the Department of Mathematical Statistics. In 1980–1986 J. Kruopis headed the Department of Applied Mathematics. He established and fostered new traditions, and aimed for the majority of students' theses to have a clear applied nature. He led such works himself and encouraged other teachers to do the same. From the very first days of scientific work, the talent of J. Kruopis became evident through mathematical and statistical modeling of real processes. PhD thesis ``Estimation of Markov processes parameters'' by J. Kruopis, defended in 1969 in Moscow (supervised by prof. L. Bolshev), has a clear applied character. Statistical modeling of tick-borne encephalitis virus infection and immunity formation processes was performed. Methods of queueing theory and mathematical statistics were used for modeling and statistical estimation of model parameters. A detailed analysis of the obtained results was carried out using real data. In addition, the thesis presents the assessment of the transition probabilities of Markov processes with migration. The findings are used for demographic and reliability data analysis. Having returned to Lithuania, Julius developed a very wide range of activities in the application of statistical methods in many companies and factories. He consulted engineers of Kaunas radio factory, Panevėžys factory of kinescopes ``Ekranas'' and joint stock company ``AB Lietkabelis'', Vilnius drill, ``Venta'', ``Vilma'', radio components factories, Šiauliai TV factory, Dniepropetrovsk tire factory ``Dnieproshina'', Moscow Aviation Institute, and others. Julius Kruopis grasped the essence of technological processes very quickly. A particularly long and fruitful cooperation was established with the Kaunas radio plant. Under the leadership of Julius, a number of factories managers and engineers defended PhD theses. Especially valuable are his works in the application of statistical methods. These applications are mainly related to optimization of control systems, regulation and management of technological processes (acceptance control of materials and details, intermediate control of manufactured details and nodes, outgoing production control, metrological control of measuring devices, product reliability control, etc.). Although J. Kruopis work is dominated by works on statistical applications, there are also theoretical works on mathematical statistics. For example, the problem of making an optimal decision when choosing a distribution from several possible alternative distributions was examined. There are several works by J. Kruopis related to the application of statistical methods in reliability theory and survival analysis. Although J. Kruopis always considered himself primarily a statistician, he also achieved important results in probability theory. In 1986 J. Kruopis introduced shifted Poisson approximation, which unlike the usual Poisson approximation has two parameters and, therefore, is comparable to normal approximation. Moreover, for integer-valued random variables, the accuracy of shifted Poisson approximation can be measured in total variation metric. In contrast, the accuracy of normal approximation to discrete random variables is measured in weaker uniform metric only. A large part of J. Kruopis research in Probability Theory is related to so-called Signed Compound Poisson approximations – a topic very new in the early eighties. J. Kruopis introduced so-called left-hand-side and right-hand-side factorial cumulants and practically solved the problem of the choice of parameters for such approximations. J. Kruopis is the co-author of several monographs: ``Quality of mechatronic products. Selective control'', ``Nonparametric tests for complete data'', ``Nonparametric tests for censored data''. While working at the university, J. Kruopis supervised a large number of undergraduate, bachelor, and master theses. Under his supervision Vanda Bikelienė (Asymptotic distribution of sums of samples from finite populations, 1981) and Natalja Kosareva (Asymptotic analysis of statistics distributions in the scheme of sets of particles arrangement with equal probabilities, 1986) defended their doctoral theses in mathematics. J. Kruopis wrote the first textbook on mathematical statistics in Lithuania. In the last years of his work at the university, he wrote a comprehensive four-part textbook ``Mathematical Statistics'' with V. Bagdonavičius and e-book ``Mathematical statistics Problems with Solutions'' together with V. Bagdonavičius and R. Levuliene. One of the main features of J. Kruopis as the head of the department was his great trust in the young lecturers of the department. He did not support the usual practice of other departments where lectures were given by senior and more experienced lecturers, while novice assistants only conducted exercises. J. Kruopis always sought that from the first days of work at the department, all teachers had at least one full course of lectures-exercises-exams. J. Kruopis instilled his passion for mathematics and its applications not only in students but also in his children, who both graduated from the Faculty of Mathematics and Informatics. Julius was a person of quick, constructive thinking, always restrained, tactful and modest. Both students and colleagues liked him very much.
Copyright (c) 2023 Vilijandas Bagdonavičius | Vydas Čekanavičius | Rūta Levulienė | Pranas Vaitkus https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Transition from unemployment to employment: monitoring, indicators, comparative analysis
Indicators that reflect the transition from unemployment to employment are an important element of the monitoring systems of employment services in EU countries. Monitoring employment trends is a complex task that usually goes beyond quantitative parameters. The correct application and interpretation of the indicators is inseparable from contextual phenomena, and the use of comparative analyses at different scales, e.g. time, territory, makes it possible to increase the informativeness of this indicator. The aim of the paper is to identify, on the basis of the available data, the trends in the transition from unemployed to employment at the national and territorial level, and to forecast possible shirt-term development scenarios for the selected jobplacement indicators. The methodological part of the paper assesses the links between unemployment trends and jobplacement indicators. The methodological approach to the assessment of differentiation of jobplacement indices are described there. On the basis of the data from the customer service units of the national Employment Service, an analysis of the spatial distribution of the transition of the registered unemployed to employment was conducted. The forecast of the indicators was based on short-term historical data from the customer service units and economic context variables. In the face of relatively unfavourable forecasts for the EU economic situation, the paper presents the assumptions for changes in the situation on the Lithuanian labour market in the short term.
transition from unemployment to employment
Copyright (c) 2024 Arūnas Pocius | Julija Moskvina | Boguslavas Gruževskis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
The determinants of severe food insecurity in Africa using the longitudinal generalized Poisson mixed model
Food insecurity is a multifaceted issue (challenge) that affects health care, policies, agriculture output leadership, the environment, the food system, and the politics of global commerce in the food industry. Our aim was to get the relevant components of food security and nutrition concerning Africa holistically and use these identified components to discover the most informative correlates that affect the number of severe food insecure individuals in Africa with its population as an offset. Principal Component Analysis (PCA) was used to detect the relevant components of Africa’s food security and nutrition. The Poisson Generalized Linear Mixed Model (GLMM) was employed to identify the significant components. Generalized estimating equations were then applied to account for the overdispersion associated with the Poisson distribution. To make the interpretation of the results more meaningful, 10 PCA components were selected. They explained 74.6\% of the variation within the data. The GLMM analysis remarkably identified Nutrient Intake, Average Food Supplied, Child Care, Dietary Supply Adequacy, and Feeding Practices Among Infants to be significantly associated with the Rate of Severe Food Insecure Individuals (p-value < 0.05). A better improvement in the average food supply in Africa is likely to yield an improvement in food security and nutrition. Our findings provide insight concerning Africa which will help policymakers create targeted plans for Africa that will address issues with food security and nutrition, and this will fuel the achievement of Sustainable Development Goal 2.
Copyright (c) 2024 Adusei Bofa | Temesgen Zewotir https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Using PIRLS and TIMSS data for the assessment of efficiency and effectiveness of primary education in post-socialist and old democracy EU member states
It is a data-oriented approach to evaluate the performance of a set of decision-making units in the process of transforming resources (inputs) into desired results (outputs). The input indicators are the education expenditure and student/teacher ratio; the output indicators are the standard deviations of scores and percentage of resilient students. The standard deviation of the scores can explain how skills and knowledge are distributed throughout the student population, and the percentage of resilient students indicates to what extent the socioeconomic background precludes or does not preclude student success.
Copyright (c) 2022 Dovilė Stumbrienė | Rimantas Želvys | Julius Žilinskas | Audronė Jakaitienė
Discriminating poetry and prose using syllable statistics
The aim of the paper is to construct a universal classifier to discriminate short Lithuanian text excerpts of poetry from that of prose. Here the universality means that the classifier is relatively insensitive to a text content and author's style. Since syllables represent phonetic properties and are less sensitive to text content as compared to words, the classifier training is based on frequencies of syllables in texts to be classified. The text data is taken from digitized library http://ebiblioteka.mkp.emokykla.lt. The error rate of the trained classifier applied to testing excerpts of 100 words is less than 5\%.
Copyright (c) 2022 Gediminas Murauskas | Marijus Radavičius
Filling the gap in food and nutrition security data: What imputation method is best for Africa's food and nutrition security?
Our study presents the methods adopted to produce accurate imputed values for Africa's food security and nutrition (FSN). We focused primarily on the following five imputation methods for handling missing data: Mean Imputation; Multiple Imputed values using a Chained Equation (MICE); imputation based on the Conditional Distribution of a variable Diagnostics (mi); Additive Regression and Predictive Mean Matching (Hmisc); and Random Forest (missForest). We describe each method, including how they performed under MAR and MNAR using RMSE and MAE as a measure of accuracy. After these methods of imputation were examined for nonignorable missing values in the context of accurate and unbiased estimates for food and security analysis, we found that MissForest handled nonignorable missing values more effectively and with less bias, increasing the precision of the data by imputing the closest data values within the dataset. Hence the missForest is the best alternative for handling missing values for food security and nutrition concerning Africa. This study adds to the current body of knowledge on food and nutrition insecurity and provides useful information to policymakers, particularly about the imputations of missing values aimed at food security and nutrition concerning Africa, which has significant economic and social ramifications.
Copyright (c) 2022 Adusei Bofa | Temesgen Zewotir
Tarpukario Lietuvos statistika ir jos kūrėjai
Straipsnyje nagrinėjama tarpukario Lietuvos statistika. Aptariama Lietuvos socialinės ekonominės (visuomeninės) statistikos teorijos ir praktikos raida (1918–1940 m.); bandoma nustatyti to laikotarpio statistinio darbo apimtį, stebėjimų šaltinius, įvertinti atliktus statistinius tyrimus, jų organizatorius ir atlikėjus, statistikos teorijos ir metodologijos atstovus. Mokslo metodologijos požiūriu ieškoma sąlyčio taškų tarp įvairiausių taikomųjų statistikos tyrimų, atliktų Lietuvoje gamtos, technikos ir socialinių mokslų srityse.
Iš 90-ties Lietuvos statistikos metų ištisas pusšimtis teko tarybiniam laikotarpiui. To meto statistika ver­ti­na­ma nevienareikšmiškai, dažniau neigiamai. Vien juoda spalva dažniausiai ją piešia ne specialistai, susi­da­rę nuomonę iš atskirų, dažniausiai politinę situa­ciją vertinančių, pasisakymų ir kitokių rašinių periodi­nėje spaudoje.
XXI amžiaus Lietuvos statistikos bruožai
Tik gerai informuota visuomenė gali būti demo­kratinė. Lietuvos valstybės statistika įžengė į XXI šimtmetį ne tik deklaruodama, bet ir įteisinusi bei įgyvendinusi svarbiausius demokratinės visuomenės statistikos principus.
Demografinė statistika Lietuvoje: pokyčiai atkūrus nepriklausomybę
Šiuo metu pasaulyje stebimi dviejų krypčių įvairiu tempu vykstantys su gyventojais susiję procesai: gyven­tojų skaičiaus augimas ir depopuliacija. Daugiau gyven­tojų reiškia daugiau darbo jėgos, didesnį pa­gamintos produkcijos kiekį, daugiau suteiktų paslau­­gų, kūrybiškumo, didesnį vartojimą ir daugiau valsty­bei sumokamų mokesčių. Kita vertus, pernelyg spar­tus gyventojų skaičiaus augimas sukuria spe­cifines visuomenės problemas, pirmiausia sietinas su darbo rinkos padėtimi. Lietuvoje stebima priešinga ten­­dencija – gyventojų skaičius sparčiai mažėja. 2009 m. sausio 1 d. duomenimis, šalyje gyveno 3349,9 tūkst. gyventojų, arba 137,1 tūkst. mažiau negu 2001 m. Europos Bendrijų statistikos tarnyba (Euro­statas) prognozuoja, kad 2060 m. pradžioje Lietuvoje gyvens ketvirtadaliu mažiau gyventojų negu dabar.
Šiame straipsnyje nagrinėjama darbo rinkos (gyventojų užimtumo, nedarbo, darbo užmokesčio ir darbo sąnaudų bei streikų) statistikos raida Lietuvoje. Apie šios srities statistikos raidą galima spręsti iš Lietuvos statistikos metraščiuose sukauptos statisti­nės informacijos. Straipsnyje analizuojami darbo rin­kos pokyčiai, trumpai aptariama tuometinės statisti­kos būklė bei informacijos surinkimo šaltiniai. Be to, straipsnyje apžvel­giama kaip kito darbo rinkos tyrinėjimų pro­blematika, tobulėjo jos pažinimo būdai.
Per 90 metų Lietuvos žemės ūkis ir žemės ūkio statistika nuėjo sudėtingą kelią. 50 metų Lietuva buvo netekusi valstybinio savarankiškumo. Ne kartą buvo keičiama žemės ūkio administravimo sistema, ūkinin­ka­vimo organizacinės formos. Antrasis pasaulinis karas, prievartinės pertvarkos okupuotoje Lietuvoje padarė daug žalos Lietuvos žemės ūkiui. Ir atkūrus nepriklausomybę vykusi pertvarka turėjo sunkių padarinių žemės ūkiui. Visa tai atspindi statistika.
Imčių tyrimų vystymas Lietuvos statistikoje
Statistikos departamentas švenčia šalies oficialiosios statistikos 90-ties metų jubiliejų. Apžvelgdami šį laikotarpį norime parodyti, kokiomis istorinėmis sąlygomis atsirado, buvo pradėti taikyti ir išsivystė imčių tyrimai, kokius uždavinius teko ir tenka spręsti, atliekant imčių tyrimus, kaip atrodo šios srities Statistikos departamento darbai bendrame pasaulio imčių teorijos ir jos taikymų fone.
Informacinė visuomenė statistikos kontekste
Informacinės visuomenės plėtros procesai Lietuvoje kasmet spartėja – vis daugiau žmonių, gyvenančių ne tik didmiesčiuose, bet ir kaimo vietovėse, naudojasi interneto teikiamomis galimybėmis ieškodami juos dominančios laisvalaikio ar darbo informacijos, vis daugiau verslo įmonių, valstybės bei savivaldos institucijų bendrauja tarpusavyje naudodamos elektronines ryšio priemones, internete teikia išsamią informaciją apie savo veiklą, sudaro galimybes nuotoliniu būdu užsisakyti jų teikiamą produkciją – prekes ar paslaugas. Sparčiai auga mobiliojo ryšio naudojimas, plėtojama plačiajuosčių interneto tinklų infrastruktūra, kuriamos naujos elektroninės paslaugos, tobulinamos didžiosios valstybės informa­cinės sistemos. Informacinės technologijos (IT) tampa neatsiejama bet kokios veiklos srities dalimi.
Nacionalinės statistikos infrastruktūros kūrimas
Enciklopediniame kompiuterijos žodyne terminas „informacinės technologijos“ apibrėžiamas kaip „priemonių ir būdų visuma informacijai apdoroti“. Informacinės technologijos apima įvairius metodus ir priemones (techninę ir programinę įrangą), skirtas duomenims apdoroti: rinkti, rikiuoti, laikyti, perduoti ar kitaip tvarkyti kompiuteriu. Pabrėžiant ryšių svarbą vis dažniau vartojamas terminas „informacinės ir komunikacinės technologijos“. Nenuostabu, kad Statistikos departamentas, kurio misijos formuluotė ilgą laiką skambėjo panašiai kaip šis apibrėžimas, šiuo metu valdo vieną moderniausių informacinių ir komunikacinių technologijų infrastruktūrų tarp valstybės institucijų Lietuvoje. Žvelgiant retrospektyviai, pasiektas rezultatas šiandien atspindi tik nedidelę dalį gausybės įgyvendintų infrastruktūrinių projektų, lydėtų tiek nusivylimų, tiek tarptautinio pripažinimo.
Tarptautinių klasifikatorių sistemos diegimas Lietuvoje
Informacinės sistemos – žmogaus proto sukurtas produktas. Kūrėjui tokios sistemos daugeliu atvejų – įvairiausių skaičių, simbolių ir ženklų sekų visuma, vartotojui – reikalinga informacija. Kad abi pusės viena kitą suprastų, yra kuriama bendra kalba, išreikšta ir informacinėms technologijoms, ir vartotojui suprantama forma. Ši bendra kalba – tai klasifikatoriai ir įvairiausi kodiniai žodynai – susisteminti aprašomų objektų, pagal kuriuos bus apdorojama ir teikiama informacija, sąrašai, išreikšti tam tikrą struktūrą atitinkančiais kodais ir jų apibrėžtimis. Ypač aukšti reikalavimai keliami klasifikatoriaus kodo struktūrai. Pasirinkę hierarchinę kodo struktūrą, norimą informaciją, galime grupuoti ir analizuoti įvairiais lygmenimis ir pjūviais. Dėl to kiekvienos informacinės sistemos kūrimas prasideda nuo projektavimo stadijos, kai, siekiant užtikrinti vartotojų poreikius, tarp kitų dalykų numatomas ir reikalingų klasifikatorių sąrašas. Aišku, klasifikatoriai gali būti kuriami tik tos sistemos poreikiams tenkinti. Todėl neturint tam tikrų nustatytų klasifikatorių kūrimo ir naudojimo reikalavimų, jų skaičiaus didėjimas yra spartesnis už informacinių sistemų augimą.
Jau beveik 20 metų Lietuvoje makroekonomi­kos rodikliai skaičiuojami vadovaujantis nacionalinių sąskai­tų sistemos (NSS) reikalavimais ir rekomenda­cijomis. Nacionalinių sąskaitų sistema pripažinta kaip svarbiausia statistikos sistema finansinių ir ekonomi­nių programų vystymui bei stebėsenai. Tai plati, nuosekli ir lanksti makroeko­nominių sąskaitų seka, tenkinanti analitikų poreikius, leidžianti tirti valstybės ir privataus sekto­riaus veiklą, priiminėti sprendimus ir kurti ekono­­minę politiką. Nacionalinės sąskaitos – tai visi ekonominiai ir finansiniai sandoriai per tam tikrą laikotarpį tarp visų ūkio subjektų (juridinių vienetų ir fizinių asmenų), sudarančių nacionalinę ekonomiką. NSS – tai suves­tinė makroekonomikos statistikos sistema, atspindinti visus šalies ekonomikoje vykstančius procesus ir visų institucinių sektorių ekonominius rodiklius bei jų ryšius. NSS metodologija yra vienoda pasaulio mastu, todėl ši sistema leidžia palyginti tarpusavyje bet kurios pasaulio šalies duomenis.
Lietuvos Respublikos mokėjimų balanso statistika
Nacionalinės pinigų sistemos funkcionavimas ir valiutos kurso palaikymas yra neišvengiamai susijęs su šalies mokėjimų balanso pusiausvyros problema. Sprendžiant šią ir su ja susijusias makroekonomines problemas labai svarbią reikšmę turi mokėjimų balanso statistika. Mokėjimų balanso statistikos svarba ekonominės politikos formuotojams pasireiškia tuo, kad gali padėti atsakyti į atitinkamus klausimus ir formuluoti geresnius ekonominės politikos sprendimus. Vienas iš svarbiausių struktūrinių pokyčių, įvyku­sių pasaulio ekonomikoje per pastaruosius du dešimt­mečius, tai pastebimai glaudesni prekybos ir finan­siniai ryšiai tarp šalių, arba vadinamoji glo­balizacija.
Lietuvos regioninės politikos raida ir statistika
Regioninė politika yra viešosios politikos dalis, kuria siekiama sumažinti socialinius ir ekonominius skirtu­mus tarp regionų. Galima išskirti Europos Sąjungos ir Lietuvos nacionalinę regioninę politiką. Europos Sąjungos regioninės (dar vadinamos struktūrine) politikos priemonėmis siekiama sumažinti gerovės lygio (vertinant pagal bendrąjį vidaus produktą, tenkantį vienam gyventojui) skirtumus tarp stipriausių ir silpniausių ES regionų. ES regioninės (arba sanglaudos) politikos požiūriu Lietuva laikoma vienu regionu, kurio artėjimo prie vidutinio ES ekonominio išsivystymo lygio yra siekiama. Pagrindinė ES regioninės politikos įgyvendinimo priemonė – struktūriniai fondai.
Statistikos specialistų rengimas Vilniaus universitete
Problema. Neretai tapatinamos ne tik sąvokos „statistika“ ir „statistinė apskaita“, dažnai pati statistika suprantama kaip savitas skaičių rinkinys, at­spin­dintis tai, „kas yra ar vyksta“ valstybėje. Tai nese­nos istorijos palikimas, kuris menkai dera su statis­tikos, kaip mokslo, samprata. Kita vertus, tai savos istorijos dalis, į kurią reikia pažvelgti per šios srities specialistų rengimo prizmę. Straipsnio tikslas yra įvertinti statistikos specialistų rengimo procesą Vilniaus universitete. Tam tikslui buvo iškeltas uždavinys – atlikti statis­ti­kos specialistų rengimo Vilniaus universitete patir­ties analizę, išryškinti jos savitumus. Tyrimo metodai – informacijos rinkimo, lygini­mo, apibendrinimo metodai, asmeniniai stebėjimai ir patirtis. Problemos ištyrimo laipsnis. Literatūroje nėra bandymų kompleksiškai spręsti problemą ar tyrimų, atsispindinčių čia nagrinėjamą temą. Tyrimo praktinė reikšmė. Įvertinta padėties raida temos kontekste bei tyrimu apibrėžtos ateities gairės.
Lietuvos statistikos terminijos formavimasis
Mūsų statistikos terminai ėmė formuotis dar XIX a., tačiau itin ryškūs poslinkiai, turėję reikšmės visos lietuvių kalbos norminimui, įvyko Nepriklausomos Lie­tu­vos metais. Pradėjus leisti Lietuvos statistikos biule­tenius, jų sklaida valstybės tarnyboje padarė aki­vaizdžią įtaką griežtinant tiek statistikos proce­dū­rų, tiek ir ekonominės veiklos, prekių, paslau­gų terminų var­to­seną. Labai veiksmingi buvo A. Rimkos, J. Alek­sos, V. Jurgučio paskaitų kursai ir jų pagrindu išleisti vadovėliai, kelios verstinės knygos. Nors sovietiniais metais mūsų valstybinė ir kanceliarinė kalba buvo surusinta, tačiau lituanistų ir pačių statistikos specialistų pastangomis bendra ter­mi­nijos pažanga akivaizdžiai atsispindėjo ir statistikos knygų leidyboje. Didelę teigiamą įtaką nacionalinės statistikos terminijai padarė ištisus dešimtmečius rengtas, vadovaujant J. Kubiliui ir J. Mačiui, daugia­kalbis matematikos terminų žodynas. Jis ir tarptau­tinių statistikos standartų adaptavimas lietu­vių kalba sistemiš­kai sugriežtino matematinės ir bend­ro­sios statisti­kos terminų semantinę vartoseną.
Oficialiosios statistikos terminijos norminimas
Šioje apžvalgoje trumpai aptariamas ofi­cia­liosios statistikos norminimo darbas nuo 2004-ųjų – kai buvo paskelbtas skirtingų veiklos sričių terminijos norminimą valstybės institucijose reguliuojantis Lietuvos Respublikos terminų banko įstatymas (Žin., 2004, Nr. 7-129). Vadovaujantis šiuo įstatymu, Sta­tis­ti­kos departamente, kaip ir kitose valstybės ins­ti­tu­­cijose, buvo sukurta terminijos komisija, atsa­kinga už oficialiosios statistikos esamų terminų inven­tori­zavimą ir naujų terminų kūrimą. Be šios komisijos veik­los, paskirties, tikslų, darbo organizavimo ir prin­cipų apžvalgos, pristatomas ir naujas projektas – elek­tro­ninis statistikos terminų žodynas (eSTŽ) – jau šių metų rugsėjo mėn., planuojama, tapsiantis prieinamas vi­siems oficialiosios statistikos rengėjams ir varto­tojams.
Lietuvos konkurencingumas statistikos veidrodyje
Straipsnio tikslas – apžvelgti pagrindinius šalies konku­rencingumo įvertinimą lemiančius statistinius rodiklius ir nustatyti Lietuvos pažangą konkuren­cingumo didinimo srityje. Straipsnyje analizuo­jamos skirtingos konkurencingumo vertinimo metodi­kos, aptariama padėtis Lietuvoje bei įvardijamos šalies konkurencingumo perspektyvos, atsižvelgiant į ūkio raidos aktualijas.
Statistical Survey on Household Consumption in the Context of Economic Growth and Decline
The article presents an in-depth analysis of household consumption expenditure in Lithuania in 2005−2008 through the use of not only traditional indicators and methods but also those proposed by the authors of the article. The results of the calcula­tions might be useful in the analysis of the efficiency of the poverty and social inequality reduction policy. The purpose of the article is to reflect the socioeco­nomic stratification of society and its changes across the country, in urban and rural areas. In the survey, different – identification, secondary grouping, sum­mary indicators, and index – methods were used. Tra­ditional and elementary statistical indicators – an arithmetic mean, a mode, and a median – were used for the assessment of the asymmetry of the distribu­tion of expenditure. In summarising structural differ­ences in consumption expenditure, it is proposed to use the Gateva integral coefficient of structural differ­ences; movement in this coefficient helps to reveal shifts in consumption patterns in household groups. The analysis carried out confirmed the assump­tion that the outbreak of the economic crisis in 2008 had a negative impact on the level and structure of household consumption expenditure, which was stronger in case of urban than rural households.