Įkurtas 1990 m. Publikuoja statistikos teorijos ir metodologijos, statistikos taikymo ekonomikoje, fizikoje, technologijose, biomedicinoje ir socialiniuose moksluose tyrimus, analizuoja statistikos metodus oficialioje statistikoje, nagrinėja statistikos istoriją.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Nuolatinių pasėlių plotų ir gyventojų skaičiaus augimo bei jų poveikio augalininkystės produkcijai Nigerijoje statistinis modeliavimas
Šiame tyrime, naudojant Pasaulio vystymosi rodiklių duomenis bei vektorinę autoregresiją ir vektorinės paklaidų korekcijos modelį (VPKM), tiriama ilgalaikė ir trumpalaikė sąveika tarp pasėlių produkcijos, populiacijos augimo ir nuolatinių pasėlių plotų Nigerijoje per 61 metų laikotarpį, apimantį 1961–2021 metus. Vienetinės šaknies testai (išplėstinis Dickey-Fuller ir Phillips-Perron) patvirtina, kad tiriamos laiko eilutės yra pirma eile integruotos arba I(1), o Johanseno kointegracijos testu nustatyta, kad egzistuoja bent vienas ilgalaikis pusiausvyros ryšys. VPKM rezultatai parodė, kad pasėlių plotų plėtra reikšmingai ir teigiamai veikia pasėlių produkciją, o gyventojų skaičiaus augimas daro neigiamą įtaką, ir tuo pačiu išryškino dvejopą demografinio spaudimo vaidmenį – paklausos variklio ir pasiūlą ribojančio veiksnio. VPKM rezultatai taip pat parodė didelį artėjimo prie ilgalaikės pusiausvyros greitį. Diagnostiniai patikrinimai patvirtina modelio tinkamumą. Impulsų ir atsako analizė rodo, kad pasėlių produkcijos šokai skatina tvarią pasėlių plotų plėtrą, o populiacijos augimo šokai daro neigiamą įtaką. Apibendrinant pabrėžiama, kad siekiant Nigerijoje užtikrinti ilgalaikį aprūpinimą maistu svarbu pasėlių plotų plėtrą ir žemės ūkio produktyvumą subalansuoti su demografinio valdymo strategijomis.
Autorių teisės (c) 2025 Oga Ode | Wadai Mutah https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Naujagimio gimimo svorio socialinių ir ekonominių veiksnių statistinė analizė Nigerijoje
Šiame tyrime nustatyti pagrindiniai veiksniai, kurie buvo reikšmingai susiję su mažu gimimo svoriu (MSW) kaip socialine ir ekonomine būkle. Naudojant logistinę regresiją, statistiškai reikšmingi kintamieji yra prenatalinis amžius, gyvenamosios vietos statusas, rūkymo įpročiai ir lytis. Taigi, darome išvadą, kad socialiniai ir ekonominiai veiksniai turi reikšmingą įtaką gimimo svoriui Nigerijoje, o Cochrano testas rodo, kad socialinių ir ekonominių veiksnių įtakos gimimo svoriui Nigerijoje proporcijos statistiškai reikšmingai skiriasi tarp nepriklausomų kintamųjų tyrime.
Autorių teisės (c) 2025 Alfred Ayo Ayenigba | David Adebisi Afariogun | Sadia O. Lawal https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dviejų imčių Pirsono Bajeso faktoriaus uždaros formos aproksimacijos
Šiame straipsnyje pateikiu tris dviejų imčių Pirsono Bajeso faktoriaus, pastaruoju metu išplėtoto įrodomosios vertės indekso dviejų grupių palyginimo duomenims, uždaros formos aproksimacijas. Šie metodai remiasi kai kuriais klasikiniais asimptotiniais rezultatais apie gama funkcijas. Šių aproksimacijų uždara forma leidžia paprastai apskaičiuoti Pirsono Bajeso faktorių tais atvejais, kai prieinama tik minimali suvestinė statistika (t.y., t lygmuo ir laisvės laipsniai). Be to, šios aproksimacijos gerokai pranoksta klasikinį BIC metodą, skirtą eksperimento modelių Bajeso faktorių aproksimacijai.
Autorių teisės (c) 2025 Thomas J. Faulkenberry https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Senatvės pensijų, socialinių išmokų ir mokesčių pokyčių poveikis gyventojų pajamų pasiskirstymui Lietuvoje (2021–2024)
Politikos reformų paskirstymo poveikio įvertinimas gyventojų pajamoms yra esminė politikos planavimo ir įgyvendinimo ciklo dalis. Šiame darbe pateikiamas išsamus 2021 m. autorių atlikto tyrimo, dėl skurdo ir nelygybės prognozavimo Lietuvos ekonomikos augimo ir Covid-19 pandemijos kontekste, tęsinys. Nauja analizė yra atlikta 2021--2024 m. laikotarpiui. Analizuojamas naujausių senatvės pensijų, kitų socialinių išmokų ir gyventojų pajamų mokesčio pokyčių poveikis po Covid-19 pandemijos, sutelkiant dėmesį į pagrindinius pajamų pasiskirstymo rodiklius, tokius kaip skurdo rizikos lygis, pajamų nelygybė (matuojama pagal kvintilinį santykį (S80/S20) ir Gini koeficientą) ir nacionalinis absoliutaus skurdo lygis. Analizei naudojamas mokesčių-išmokų mikrosimuliacinis modelis EUROMOD. Rezultatai rodo nuoseklų santykinio skurdo ir pajamų nelygybės mažėjimą Lietuvoje 2021–2024 m., visų pirma dėl senatvės pensijų ir kitų piniginių socialinių išmokų pokyčių, o ne dėl įgyvendintų pokyčių gyventojų pajamų mokesčio srityje. Tačiau 2021–2024 m. įvykę mokesčių-išmokų pokyčiai tik iš dalies sušvelnina didelės infliacijos poveikį, su kuriuo Lietuva susidūrė pastaraisiais metais. To pasekoje, absoliutaus skurdo lygis 2022–2024 m. viršys 2021 m. lygį 2–4 procentiniais punktais.
Autorių teisės (c) 2024 Jekaterina Navickė | Vitalija Gabnytė-Baranauskė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Julius Kruopis – taikomosios statistikos pradininkas Lietuvoje
Straipsnyje apžvelgta Lietuvos taikomosios statistikos pradininko Juliaus Kruopio mokslinė ir pedagoginė veikla, parengti vadovėliai ir monografijos. Plačiausiai aprašytas jo indėlis į statistikos mokslą, bendradarbiavimas su Lietuvos įmonėmis taikant statistinius metodus įvairiose žmogaus veiklos srityse. Paminėti ir J. Kruopio darbai iš tikimybių teorijos srities. Aptarti jo pedagoginės veiklos ypatumai, vadovavimas studentų baigiamiesiems darbams ir disertacijoms.
Autorių teisės (c) 2023 Vilijandas Bagdonavičius | Vydas Čekanavičius | Rūta Levulienė | Pranas Vaitkus https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bedarbių perėjimas į užimtumą: stebėsena, rodikliai, lyginamoji analizė
Bedarbių perėjimo į užimtumą rodikliai yra svarbus ES šalių užimtumo tarnybų stebėsenos sistemų elementas. Įsidarbinimo tendencijų stebėjimas yra kompleksinis uždavinys, apimantis ne tik kiekybinius parametrus. Tinkamas rodiklių taikymas ir interpretavimas yra neatsiejamas nuo kontekstinių reiškinių, tad palyginamosios analizės atlikimas įvairiais pjūviais, pvz., laiko, teritorijos, įgalina padidinti šio rodiklio informatyvumą. Straipsnio tikslas – remiantis turimais duomenimis nustatyti bedarbių perėjimo į užimtumą tendencijas šalies ir teritorijų mastu, numatant galimus pasirinktų įsidarbinimo rodiklių prognozavimo trumpalaikius scenarijus. Straipsnio metodologinėje dalyje atliekamas nedarbo tendencijų ir įsidarbinamo rodiklių sąsajų vertinimas, aprašyta įsidarbinimo galimybių diferenciacijos vertinimo metodologinė prieiga. Remiantis Užimtumo tarnybos klientų aptarnavimo skyrių duomenimis buvo atlikta registruotų bedarbių perėjimo į užimtumą teritorinių rodiklių pasiskirstymo analizė. Atlikta rodiklių prognozė rėmėsi trumpo laikotarpio istoriniais klientų aptarnavimo skyrių duomenimis bei ekonominio konteksto kintamaisiais. Santūriai nepalankių ES ekonomikos situacijos prognozių akivaizdoje, darbe pristatytos situacijos Lietuvos darbo rinkoje pokyčių prielaidos artimiausiu laikotarpiu.
Autorių teisės (c) 2024 Arūnas Pocius | Julija Moskvina | Boguslavas Gruževskis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Didelį maisto stygių Afrikoje nusakantys veiksniai naudojant ilgalaikį Puasono apibendrintąjį mišrųjį modelį
Maisto stygius yra daugialypė problema (iššūkis), turinti įtakos sveikatos priežiūrai, politikai, žemės ūkio produkcijos lyderystei, aplinkai, maisto sistemai ir pasaulinės prekybos maisto pramonėje politikai. Mūsų tikslas buvo nustatyti svarbius aprūpinimo maistu ir mitybos veiksnius, kompleksiškai susijusius su Afrika, ir panaudoti šiuos nustatytus veiksnius, kad atrastume informatyviausius koreliatus, kurie įtakoja badaujančiųjų (maisto nepriteklių patiriančių asmenų) skaičių Afrikoje ir jos gyventojus kaip atsvarą. Pagrindinių komponenčių analizė (PKA) buvo naudojama siekiant surasti minėtus svarbius Afrikos aprūpinimo maistu ir mitybos veiksnius. Reikšmingiems veiksniams nustatyti buvo naudojamas Puasono apibendrintasis tiesinis mišrusis modelis (ATMM). Tada buvo taikomos apibendrintosios įvertinimo lygtys, kad būtų atsižvelgta į perteklinę dispersiją, susijusią su Puasono skirstiniu. Kad rezultatų interpretacija būtų prasmingesnė, buvo pasirinktos 10 PKA komponenčių. Jos paaiškino 74,6\% duomenų variacijos. ATMM analizė parodė, kad maistinių medžiagų suvartojimas, vidutinis tiekiamas maistas, vaikų priežiūra, mitybos tiekimo pakankamumas ir kūdikių maitinimo praktika yra statistiškai reikšmingai susiję su maisto nepriteklių patiriančių (badaujančių) asmenų skaičiumi (p reikšmė < 0,05). Tikėtina, kad pagerinus vidutinę maisto pasiūlą Afrikoje, pagerės aprūpinimas maistu ir mityba. Mūsų išvadose pateikiama įžvalgų apie Afriką, kurios padės politikos formuotojams parengti Afrikai skirtus tikslinius planus, kuriuose bus sprendžiami aprūpinimo maistu ir mitybos klausimai, o tai padės siekti 2-ojo darnaus vystymosi tikslo.
Puasono apibendrintasis tiesinis mišrusis modelis
Autorių teisės (c) 2024 Adusei Bofa | Temesgen Zewotir https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Efektyvumo ir našumo vertinimas pradiniame ugdyme naudojant PIRLS ir TIMSS duomenis
Straipsnyje pristatomi ES šalių pradinio ugdymo efektyvumo ir našumo vertinimo rezultatai, re\-miantis švietimo lygybės aspektu. Šis aspektas buvo analizuotas tik keliuose švietimo našumo tyrimuose. Šio tyrimo tikslas -- įvertinti ES šalių, kurios dalyvavo IEA TIMSS 2015 ir PIRLS 2016 tyrimuose, pradinio ugdymo efektyvumą ir našumą, remiantis švietimo lygybės aspektu. Švietimo našumo modelis yra paremtas indėlių ir rezultatų santykio modeliavimu, aprašant gamybinę švietimo funkciją. Švietimo našumo tyrimuose empirinis našumo įvertis dažniausiai apskaičiuojamas naudojant neparametrinį metodą – duomenų apgaubties analizę. Šiame tyrime išteklių rodikliais pasirinktos švietimo išlaidos ir mokinių–mokytojų santykis, o rezultatų rodikliais – mokinių pasiekimų standartinis nuokrypis ir socialiai atsparių mokinių dalis TIMSS 2015 ir PIRLS 2016 tyrimuose. Mokinių pasiekimų standartinis nuokrypis nurodo, kaip mokinių akademiniai įgūdžiai ir žinios pasiskirsto tarp šalies mokinių. Šis rodiklis naudojamas akademinei nelygybei pradiniame ugdyme identifikuoti. Socialiai atsparių mokinių dalis nurodo, kokią įtaką mokinio priklausymas socialiai jautriai grupei daro jo akademiniams pasiekimams. Šis rodiklis naudojamas socialinei nelygybei pradiniame ugdyme identifikuoti. Pagrindinis skirtumas tarp našumo ir efektyvumo vertinimo yra tai, kad skaičiuojant efektyvumo įvertį, vertinami tik rezultatų rodikliai, neatsižvelgiant į išteklių rodiklius. Atlikto empirinio tyrimo rezultatai rodo, kad ES šalys nesivadovauja bendra politika, užtikrindamos pradinio ugdymo lygybę savo šalyse. Kai kurios šalys pasižymi aukštu efektyvumo ir našumo lygiu, tačiau yra ir tokių šalių, kuriose ir efektyvumo lygis, ir našumo lygis yra žemi. Tyrimo rezultatai patvirtino hipotezę, kad postsocialistinėms šalims būdingas gana aukštas našumo lygis, tačiau gana žemas efektyvumo lygis, užtikrinant lygybę pradiniame ugdyme.
Autorių teisės (c) 2022 Dovilė Stumbrienė | Rimantas Želvys | Julius Žilinskas | Audronė Jakaitienė
Skiemenų statistikos taikymas atskiriant poeziją nuo prozos
Straipsnio tikslas – sukonstruoti klasifikatorių, kuris pagal trumpas teksto ištraukas galėtų atskirti poeziją nuo prozos ir kurį kuo mažiau įtakotų atskirų autorių stilius ir kūrinių turinys. Todėl apmokant klasifikatorių naudojama tik informacija apie tekstų skiemenis, nes pastarieji atspindi kalbos fonetines savybes ir mažiau negu žodžiai yra susiję su tekstų turiniu. Tyrimas remiasi suskaitmenintų grožinės literatūros kūrinių bibliotekos http://ebiblioteka.mkp.emokykla.lt tekstais. Jų pagrindu sudarytas ir apmokytas klasifikatorius atskirdamas testinius 100 žodžių ilgio poezijos ir prozos tekstų fragmentus darė mažiau negu 5\% klaidų.
Autorių teisės (c) 2022 Gediminas Murauskas | Marijus Radavičius
Maisto ir mitybos saugumo duomenų spragų užpildymas: koks metodas yra geriausias Afrikos maisto ir mitybos saugumui?
Šiame tyrime pristatomi metodai, naudojami siekiant parinkti tikslesnes procedūras priskiriant reikš\-mes trūkstamiems Afrikos maisto saugumo ir mitybos (MSM) duomenims. Pagrindinis dėmesys skiriamas šiems penkiems trūkstamųjų reikšmių duomenyse priskyrimo metodams: vidurkio priskyrimas; kartotinis priskyrimas naudojant grandininę lygtį (Multiple Imputation using a Chained Equation, MICE); priskyrimas su diagnostika, pagrįstas kintamojo sąlyginiu skirstiniu (mi); adityvioji regresija ir vidurkio prognozės atitikimas (Hmisc); bei priskyrimas naudojant atsitiktinius miškus (MissForest). Aprašant kiekvieną metodą aptariama, kaip jis veikė atsitiktinai trūkstamųjų (Missing At Random, MAR) ir neatsitiktinai trūkstamųjų (Missing Not At Random, MNAR) reikšmių atvejais naudojant vidutinės kvadratinės paklaidos kvadratinę šaknį ir vidutinę absoliučiąją paklaidą kaip tikslumo matą. Ištyrus, ar nėra įvertinių tikslumo ir nepaslinktumo prasme MSM analizėje neignoruotinų trūkstamųjų reikšmių, buvo nustatatyta, kad MissForest metodas efektyviau ir su mažesniu poslinkiu priskyrė trūkstamąsias reikšmes tuo pagerindamas duomenų kokybę. Vadinasi, MissForest metodas yra tinkamiausia alternatyva Afrikos MSM duomenų trūkstamosioms reikšmėms priskirti. Šis tyrimas papildo dabartines žinias apie maisto ir mitybos nesaugumą ir suteikia naudingos informacijos politikos formuotojams, ypač apie galimas trūkstamųjų reikšmių priskyrimo MSM duomenyse ekonomines ir socialines pasekmes Afrikoje.
Autorių teisės (c) 2022 Adusei Bofa | Temesgen Zewotir
Tarpukario Lietuvos statistika ir jos kūrėjai
Straipsnyje nagrinėjama tarpukario Lietuvos statistika. Aptariama Lietuvos socialinės ekonominės (visuomeninės) statistikos teorijos ir praktikos raida (1918–1940 m.); bandoma nustatyti to laikotarpio statistinio darbo apimtį, stebėjimų šaltinius, įvertinti atliktus statistinius tyrimus, jų organizatorius ir atlikėjus, statistikos teorijos ir metodologijos atstovus. Mokslo metodologijos požiūriu ieškoma sąlyčio taškų tarp įvairiausių taikomųjų statistikos tyrimų, atliktų Lietuvoje gamtos, technikos ir socialinių mokslų srityse.
Iš 90-ties Lietuvos statistikos metų ištisas pusšimtis teko tarybiniam laikotarpiui. To meto statistika ver­ti­na­ma nevienareikšmiškai, dažniau neigiamai. Vien juoda spalva dažniausiai ją piešia ne specialistai, susi­da­rę nuomonę iš atskirų, dažniausiai politinę situa­ciją vertinančių, pasisakymų ir kitokių rašinių periodi­nėje spaudoje.
XXI amžiaus Lietuvos statistikos bruožai
Tik gerai informuota visuomenė gali būti demo­kratinė. Lietuvos valstybės statistika įžengė į XXI šimtmetį ne tik deklaruodama, bet ir įteisinusi bei įgyvendinusi svarbiausius demokratinės visuomenės statistikos principus.
Demografinė statistika Lietuvoje: pokyčiai atkūrus nepriklausomybę
Šiuo metu pasaulyje stebimi dviejų krypčių įvairiu tempu vykstantys su gyventojais susiję procesai: gyven­tojų skaičiaus augimas ir depopuliacija. Daugiau gyven­tojų reiškia daugiau darbo jėgos, didesnį pa­gamintos produkcijos kiekį, daugiau suteiktų paslau­­gų, kūrybiškumo, didesnį vartojimą ir daugiau valsty­bei sumokamų mokesčių. Kita vertus, pernelyg spar­tus gyventojų skaičiaus augimas sukuria spe­cifines visuomenės problemas, pirmiausia sietinas su darbo rinkos padėtimi. Lietuvoje stebima priešinga ten­­dencija – gyventojų skaičius sparčiai mažėja. 2009 m. sausio 1 d. duomenimis, šalyje gyveno 3349,9 tūkst. gyventojų, arba 137,1 tūkst. mažiau negu 2001 m. Europos Bendrijų statistikos tarnyba (Euro­statas) prognozuoja, kad 2060 m. pradžioje Lietuvoje gyvens ketvirtadaliu mažiau gyventojų negu dabar.
Šiame straipsnyje nagrinėjama darbo rinkos (gyventojų užimtumo, nedarbo, darbo užmokesčio ir darbo sąnaudų bei streikų) statistikos raida Lietuvoje. Apie šios srities statistikos raidą galima spręsti iš Lietuvos statistikos metraščiuose sukauptos statisti­nės informacijos. Straipsnyje analizuojami darbo rin­kos pokyčiai, trumpai aptariama tuometinės statisti­kos būklė bei informacijos surinkimo šaltiniai. Be to, straipsnyje apžvel­giama kaip kito darbo rinkos tyrinėjimų pro­blematika, tobulėjo jos pažinimo būdai.
Per 90 metų Lietuvos žemės ūkis ir žemės ūkio statistika nuėjo sudėtingą kelią. 50 metų Lietuva buvo netekusi valstybinio savarankiškumo. Ne kartą buvo keičiama žemės ūkio administravimo sistema, ūkinin­ka­vimo organizacinės formos. Antrasis pasaulinis karas, prievartinės pertvarkos okupuotoje Lietuvoje padarė daug žalos Lietuvos žemės ūkiui. Ir atkūrus nepriklausomybę vykusi pertvarka turėjo sunkių padarinių žemės ūkiui. Visa tai atspindi statistika.
Imčių tyrimų vystymas Lietuvos statistikoje
Statistikos departamentas švenčia šalies oficialiosios statistikos 90-ties metų jubiliejų. Apžvelgdami šį laikotarpį norime parodyti, kokiomis istorinėmis sąlygomis atsirado, buvo pradėti taikyti ir išsivystė imčių tyrimai, kokius uždavinius teko ir tenka spręsti, atliekant imčių tyrimus, kaip atrodo šios srities Statistikos departamento darbai bendrame pasaulio imčių teorijos ir jos taikymų fone.
Informacinė visuomenė statistikos kontekste
Informacinės visuomenės plėtros procesai Lietuvoje kasmet spartėja – vis daugiau žmonių, gyvenančių ne tik didmiesčiuose, bet ir kaimo vietovėse, naudojasi interneto teikiamomis galimybėmis ieškodami juos dominančios laisvalaikio ar darbo informacijos, vis daugiau verslo įmonių, valstybės bei savivaldos institucijų bendrauja tarpusavyje naudodamos elektronines ryšio priemones, internete teikia išsamią informaciją apie savo veiklą, sudaro galimybes nuotoliniu būdu užsisakyti jų teikiamą produkciją – prekes ar paslaugas. Sparčiai auga mobiliojo ryšio naudojimas, plėtojama plačiajuosčių interneto tinklų infrastruktūra, kuriamos naujos elektroninės paslaugos, tobulinamos didžiosios valstybės informa­cinės sistemos. Informacinės technologijos (IT) tampa neatsiejama bet kokios veiklos srities dalimi.
Nacionalinės statistikos infrastruktūros kūrimas
Enciklopediniame kompiuterijos žodyne terminas „informacinės technologijos“ apibrėžiamas kaip „priemonių ir būdų visuma informacijai apdoroti“. Informacinės technologijos apima įvairius metodus ir priemones (techninę ir programinę įrangą), skirtas duomenims apdoroti: rinkti, rikiuoti, laikyti, perduoti ar kitaip tvarkyti kompiuteriu. Pabrėžiant ryšių svarbą vis dažniau vartojamas terminas „informacinės ir komunikacinės technologijos“. Nenuostabu, kad Statistikos departamentas, kurio misijos formuluotė ilgą laiką skambėjo panašiai kaip šis apibrėžimas, šiuo metu valdo vieną moderniausių informacinių ir komunikacinių technologijų infrastruktūrų tarp valstybės institucijų Lietuvoje. Žvelgiant retrospektyviai, pasiektas rezultatas šiandien atspindi tik nedidelę dalį gausybės įgyvendintų infrastruktūrinių projektų, lydėtų tiek nusivylimų, tiek tarptautinio pripažinimo.
Tarptautinių klasifikatorių sistemos diegimas Lietuvoje
Informacinės sistemos – žmogaus proto sukurtas produktas. Kūrėjui tokios sistemos daugeliu atvejų – įvairiausių skaičių, simbolių ir ženklų sekų visuma, vartotojui – reikalinga informacija. Kad abi pusės viena kitą suprastų, yra kuriama bendra kalba, išreikšta ir informacinėms technologijoms, ir vartotojui suprantama forma. Ši bendra kalba – tai klasifikatoriai ir įvairiausi kodiniai žodynai – susisteminti aprašomų objektų, pagal kuriuos bus apdorojama ir teikiama informacija, sąrašai, išreikšti tam tikrą struktūrą atitinkančiais kodais ir jų apibrėžtimis. Ypač aukšti reikalavimai keliami klasifikatoriaus kodo struktūrai. Pasirinkę hierarchinę kodo struktūrą, norimą informaciją, galime grupuoti ir analizuoti įvairiais lygmenimis ir pjūviais. Dėl to kiekvienos informacinės sistemos kūrimas prasideda nuo projektavimo stadijos, kai, siekiant užtikrinti vartotojų poreikius, tarp kitų dalykų numatomas ir reikalingų klasifikatorių sąrašas. Aišku, klasifikatoriai gali būti kuriami tik tos sistemos poreikiams tenkinti. Todėl neturint tam tikrų nustatytų klasifikatorių kūrimo ir naudojimo reikalavimų, jų skaičiaus didėjimas yra spartesnis už informacinių sistemų augimą.
Jau beveik 20 metų Lietuvoje makroekonomi­kos rodikliai skaičiuojami vadovaujantis nacionalinių sąskai­tų sistemos (NSS) reikalavimais ir rekomenda­cijomis. Nacionalinių sąskaitų sistema pripažinta kaip svarbiausia statistikos sistema finansinių ir ekonomi­nių programų vystymui bei stebėsenai. Tai plati, nuosekli ir lanksti makroeko­nominių sąskaitų seka, tenkinanti analitikų poreikius, leidžianti tirti valstybės ir privataus sekto­riaus veiklą, priiminėti sprendimus ir kurti ekono­­minę politiką. Nacionalinės sąskaitos – tai visi ekonominiai ir finansiniai sandoriai per tam tikrą laikotarpį tarp visų ūkio subjektų (juridinių vienetų ir fizinių asmenų), sudarančių nacionalinę ekonomiką. NSS – tai suves­tinė makroekonomikos statistikos sistema, atspindinti visus šalies ekonomikoje vykstančius procesus ir visų institucinių sektorių ekonominius rodiklius bei jų ryšius. NSS metodologija yra vienoda pasaulio mastu, todėl ši sistema leidžia palyginti tarpusavyje bet kurios pasaulio šalies duomenis.
Lietuvos Respublikos mokėjimų balanso statistika
Nacionalinės pinigų sistemos funkcionavimas ir valiutos kurso palaikymas yra neišvengiamai susijęs su šalies mokėjimų balanso pusiausvyros problema. Sprendžiant šią ir su ja susijusias makroekonomines problemas labai svarbią reikšmę turi mokėjimų balanso statistika. Mokėjimų balanso statistikos svarba ekonominės politikos formuotojams pasireiškia tuo, kad gali padėti atsakyti į atitinkamus klausimus ir formuluoti geresnius ekonominės politikos sprendimus. Vienas iš svarbiausių struktūrinių pokyčių, įvyku­sių pasaulio ekonomikoje per pastaruosius du dešimt­mečius, tai pastebimai glaudesni prekybos ir finan­siniai ryšiai tarp šalių, arba vadinamoji glo­balizacija.
Lietuvos regioninės politikos raida ir statistika
Regioninė politika yra viešosios politikos dalis, kuria siekiama sumažinti socialinius ir ekonominius skirtu­mus tarp regionų. Galima išskirti Europos Sąjungos ir Lietuvos nacionalinę regioninę politiką. Europos Sąjungos regioninės (dar vadinamos struktūrine) politikos priemonėmis siekiama sumažinti gerovės lygio (vertinant pagal bendrąjį vidaus produktą, tenkantį vienam gyventojui) skirtumus tarp stipriausių ir silpniausių ES regionų. ES regioninės (arba sanglaudos) politikos požiūriu Lietuva laikoma vienu regionu, kurio artėjimo prie vidutinio ES ekonominio išsivystymo lygio yra siekiama. Pagrindinė ES regioninės politikos įgyvendinimo priemonė – struktūriniai fondai.
Statistikos specialistų rengimas Vilniaus universitete
Problema. Neretai tapatinamos ne tik sąvokos „statistika“ ir „statistinė apskaita“, dažnai pati statistika suprantama kaip savitas skaičių rinkinys, at­spin­dintis tai, „kas yra ar vyksta“ valstybėje. Tai nese­nos istorijos palikimas, kuris menkai dera su statis­tikos, kaip mokslo, samprata. Kita vertus, tai savos istorijos dalis, į kurią reikia pažvelgti per šios srities specialistų rengimo prizmę. Straipsnio tikslas yra įvertinti statistikos specialistų rengimo procesą Vilniaus universitete. Tam tikslui buvo iškeltas uždavinys – atlikti statis­ti­kos specialistų rengimo Vilniaus universitete patir­ties analizę, išryškinti jos savitumus. Tyrimo metodai – informacijos rinkimo, lygini­mo, apibendrinimo metodai, asmeniniai stebėjimai ir patirtis. Problemos ištyrimo laipsnis. Literatūroje nėra bandymų kompleksiškai spręsti problemą ar tyrimų, atsispindinčių čia nagrinėjamą temą. Tyrimo praktinė reikšmė. Įvertinta padėties raida temos kontekste bei tyrimu apibrėžtos ateities gairės.