The journal is published since 1935. Its current publisher is the Institute of Lithuanian Literature and Folklore. The journal presents studies in folklore, mythology, cultural anthropology, ethnology and other related disciplines relevant in terms of cultural history and contemporary cultural processes.
The Institute of Lithuanian Literature and Folklore / Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„Tautosakos darbų“ bibliografinis duomenynas: 2021–2025 (t. 61–70)
2015 m., minint mokslo žurnalo Tautosakos darbai aštuoniasdešimtmetį ir leidžiant jubiliejinį, 50-ąjį, tomą, sumanyta parengti leidinio bibliografiją, apimančią visus 1935–2015 m. išėjusius tomus. Kadangi aprašant atskiras bibliografines nuorodas buvo nukrypstama nuo griežtų bibliografijos pateikimo reikalavimų, įtraukta daugiau informacijos, nei įprasta, darbas pavadintas bibliografiniu duomenynu1. Po penkerių metų publikuotas tęsinys – „Tautosakos darbų bibliografinis duomenynas: 2016–2020 (t. 51–60)“2, o šiame tome skelbiama 2021–2025 m. išėjusių leidinio numerių bibliografija, paliekant pasirinktą modelį (tomų turiniai sudedami pamečiui) ir tęstinę numeraciją. Aprašant atskirus tomus laikomasi ankstesnės struktūros: straipsniai, folkloro, archyvinės medžiagos publikacijos, įvairūs informaciniai reportažai ir kt. išdėliojami pagal tam tikras tekstų žanrą ar paskirtį nurodančias antraštes; bibliografiniai publikacijų aprašai registruojami abėcėlės tvarka pagal autorių pavardes, šaltinių – pagal pavadinimą. Bibliografiškai aprašant atskiras publikacijas pateikiama visa su konkrečiu tekstu susijusi informacija: aprašo pabaigoje laužtiniuose skliaustuose, be pagrindinės informacijos apie santrauką (ta kalba, kuria ji parašyta), priedus, rodykles, iliustracijas ir kt., teikiamos nuorodos į kitus tekstus (skyrium skelbiamą susijusį autoriaus straipsnį arba parengtą šaltinį) ir pan. Bibliografinio duomenyno pabaigoje pateikiamas Tautosakos darbų 61–70 numerių parengėjų sąrašas (p. 199), pagalbinė asmenvardžių rodyklė (p. 199–201).
„Kožnas savo pučia dūdą“ – pasvarstymai apie pučiamųjų orkestrų Lietuvos kultūroje tyrimą
<p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Rūta Žarskienė, Pučiamųjų instrumentų ansambliai ir orkestrai tradicinėje Lietuvos kultūroje, [knygą parengė ir santrauką parašė Austė Nakienė], Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2024, 304 p., ISBN 978-609-425-391-1
„Užminsiu mįslę, per pilvą gysla“: pirmoji mįslėms skirta monografija
<p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Aelita Kensminienė, Lietuvių mįslės: Funkcionavimas ir poetika, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2024, 559 p., ISBN 978-609-425-384-3
Iš nemeilės į tveriantį ryšį: Janinos Degutytės laiškynas
<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Janinos Degutytės laiškynas<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, sudarė Giedrė Šmitienė, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2025. – 3 knygos: kn. 1: <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Nemeilės šešėly: susirašinėjimas su motina Janina Degutiene<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 303 p., ISBN 978-609-425-408-6; kn. 2: <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tveriantis ryšys: susirašinėjimas su Bronislava Jacevičiūte-Jėčiūte<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 384 p., ISBN 978-609-425-410-9; kn. 3: <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Draugystė laiškais: susirašinėjimas su Lena Rapaliene<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 273 p., ISBN 978-609-425-409-3
Trumpas pasakojimas apie puikų pasakojimą apie gyvenimo pasakojimus
Jurga Jonutytė, Sniego spalva per balta. Norma ir galia sakytiniuose diskursuose, Vilnius: Hubris, 2025, 342 p., ISBN 978-609-8280-86-9
Liaudies muzikanto Jono Širvio meninė raiška: antropologinis etiudas
Atstumtosios ir varžovės: vienišos motinos stereotipai medijose ir gyvenimo pasakojimuose
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjama vienišų motinų asmeninė patirtis ir visuomenės nuomonės bei medijų aplinka, tiek atspindinti mamų kasdienybę, tiek daranti jai įtaką. Apie vienišas mamas, kaip pažeidžiamą visuomenės grupę, medijose ir artimoje aplinkoje neretai kalbama stereotipiškai, vadovaujantis išankstinėmis nuostatomis. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tiesa, iki šiol daugumą temų, susijusių su motinyste, tėvyste, šeimos struktūra, paprastai atskirai tiria sociologija, šeimos politika, teisė ir psichologija, tačiau etnologijos ir kultūrinės antropologijos disciplinos galėtų padėti atidžiau pažvelgti į buvimą vieniša mama bei, atlikus detalesnę analizę, parodyti, jog socialiniai, psichologiniai, teisiniai ir komunikaciniai aspektai glaudžiai siejasi tarpusavyje, o kiekvienoje individualioje situacijoje yra patiriami naujai. Atlikdama tyrimą analizavau žiniasklaidos turinį ir rinkau asmeninius vienišų mamų gyvenimo pasakojimus, klausdama apie kasdienę patirtį bei aplinkos poveikį. Gilindamasi iš semiotinės ir fenomenologinės antropologijos perspektyvos, straipsnyje analizuoju devynių interviu ištraukas ir savo pačios patirtį. Analizės tikslas – atskleidžiant, kaip ši patirtis išreiškiama ir ką ji sako apie asmenybę, visuomenę ir kultūrą, geriau suprasti buvimo vieniša mama reiškinį.
Partizaninio karo refleksija ir priešo vaizdiniai leidinyje „Prie rymančio Rūpintojėlio“ (1949–1953)
<p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojamas Lietuvos laisvės kovos sąjūdžio Visuomeninės dalies organo Prie rymančio Rūpintojėlio (1949–1953) turinys. Leidinys suvokiamas kaip instrumentas, formuojantis partizanų kolektyvinę tapatybę ir reprezentuojantis ideologizuotą partizaninio karo pasakojimą, skirtą stiprinti rezistentų ryžtą priešintis bei atsverti sovietų propagandos skleidžiamus mitus. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Remiantis partizanų vadovybės dokumentais teigtina, kad laikraštėlis buvo pavyzdinis visiems partizanų daliniams, perteikė vadovybės požiūrį į kovą bei formavo vaizdinius apie partizanus ir jų priešus. Kaip sufleruoja leidinio pavadinimas, partizanų veikla neatsiejama nuo krikščioniškųjų vertybių. Dėmesys taip pat skiriamas ryžtingumui, visuomenės palaikymo svarbai ir bebaimiškumui, kurie išryškina idealizuotą kovotojo įvaizdį. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Nors dalis vadovybės kritikavo Rūpintojėlį kaip pagrindinį simbolį ir siūlė daugiau akcentuoti kovą skatinančius vaizdinius, leidinio turinys per visą leidimo laikotarpį iš esmės išliko nuoseklus. Partizanų, kaip gėrį ir dvasines vertybes atstovaujančių kovotojų, vaidmuo sustiprinamas priešų vaizdiniais – tiek išorės, tiek vidaus priešai vaizduojami kaip moraliai neteisūs ir nekeliantys baimės partizanams. Visa tai atitiko partizanų vadovybės sampratą apie kovą ir leido sureikšminti kovos prasmę.
Liaudiškumo ribos: vulgarizmų cenzūra Kristijono Donelaičio kūrinių leidyboje
<p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjamas stačiokiškos liaudiškosios leksikos ir frazeologizmų kupiūravimas ir eufemizavimas XIX–XX a. Kristijono Donelaičio kūrinių leidyboje. Dažniausiai buvo iškerpami arba keičiami organizmo šalinimo procesus nurodantys žodžiai ir iš jų sudaryti frazeologizmai. Straipsnyje išnagrinėti visi K. Donelaičio vulgarizmų eufemizavimo atvejai, aiškinantis, kaip jie keitė poetinio kūrinio stilių, semantiką ir metrą. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Pasitelkus Pierre’o Bourdieu kalbos sociologijos teorinę prieigą straipsnyje analizuojamos K. Donelaičio kūrinių rengėjų lingvistinės nuostatos sociokultūriniame konkretaus meto kontekste. Keliama prielaida, kad rengėjų sprendimą šalinti K. Donelaičio kūrinių vulgarizmus galėjo lemti ir siekis užtikrinti poetui centrinę poziciją nacionalinės literatūros kanone. Nors šiame straipsnyje analizuojamas tik K. Donelaičio vulgarizmų cenzūros atvejis, jis atspindi bendrai XIX–XX a. lietuvių kultūroje vykusią stačiokiškos liaudies leksikos ribojimų dinamiką.
(Ne)sustabdyta kelionė: sveikatos sutrikimų patirtis moterų kelionių naratyvuose
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojama moterų sveikatos sutrikimų patirtis kelionėse atsižvelgiant į mobilaus ir migracinio gyvenimo būdo kontekstą. Tyrime atskleidžiama, kaip netikėtas imobilizacijos ir priklausomybės situacijas patiria moterys, kelionę suprantančios kaip emancipacinę laisvės ir autonomijos įgijimo praktiką, kokių reikšmių šiame kontekste įgyja pasyvumo ir rūpesčio patirtis. Tyrimo medžiagą sudaro autorės autoetnografinis dienoraštis ir keturi interviu su lietuvėmis keliautojomis, atlikti 2025 m. Fuerteventūroje bei nuotoliniu būdu. Fenomenologinė prieiga padeda suprasti, kad sergant patiriamas kūno sustojimas nebūtinai reiškia kelionės įtrūkį ar laisvės praradimą. Priešingai – pasyvumas gali tapti kitokia agentiškumo forma, o priklausomybė nuo kitų ir rūpesčio priėmimas išlaisvina nuo nuolatinės kontrolės bei produktyvumo reikalavimų. Saros Ahmed afektų teorija padeda atskleisti, kaip ligoninė gali tapti erdve, kurioje leidžiama tai, kas įprastoje kasdienybėje neatitinka normų ar net draudžiama, stigmatizuojama. Sergant už ligoninės ribų vis tiek stengiamasi kontroliuoti <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">aplinką,<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> rūpintis, nepriimti rūpesčio arba priimti tik sąlygiškai, o tai sustiprina įtampą ir diskomfortą.
Autorių teisės (c) 2025 Agnė Gintalaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sulaukėme „Lietuvių liaudies dainyno“ XXVI – antrojo kalendorinių dainų – tomo
<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Lietuvių liaudies dainynas<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1"> 26: <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Kalendorinių apeigų dainos<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1"> 2: <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Pavasario-vasaros ciklo dainos<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">, parengė Jurgita Ūsaitytė, melodijas parengė Aušra Žičkie<a id="_idTextAnchor000" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">nė, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2023. – 563 p.: gaid. + 2 kompaktinės plokštelės
Išsamus vadovas po latvių mitologijos pasaulį
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">Sandis Laime, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Latviešu teiku tipu un motīvu rādītājs: Raganas = Latvian Legend Type and Motif Index: Witches<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">, Rīga: LU Literatūras, folkloras un mākslas institūts, 2024, 688 p., ISBN 978-9984-893-79-2
Janinos Degutytės laiškų leidinį pasitinkant
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Pokalbis su knygos sudarytoja GIEDRE ŠMITIENE ir moksline redaktore JURGA JONUTYTE
Veneros palytėti: sifilio samprata ir gydymas XX a. pirmos pusės Lietuvoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šiame straipsnyje, pasitelkdama lietuvių ir užsienio medicinos istorikų tyrimus, Lietuvoje vykdytų archeologinių tyrimų duomenis ir tarpukario spaudą, gilinuosi į XV a. pabaigoje Europoje pasirodžiusios naujos ligos – sifilio – istoriją, siekdama atsakyti į klausimą, kodėl liga, kuria sergančiųjų skaičius XX a. pirmos pusės Lietuvoje itin sparčiai augo ir kuri tapo didžiuliu <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">gydytojų <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">ir visuomenės rūpesčiu,<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> praktiškai nepaliko jokių pėdsakų lietuvių tautosakoje. Straipsnyje keliu hipotezę, kad medžiagos apie sifilį stygius mūsų folklore galėjo būti nulemtas šios ligos diagnozavimo sudėtingumo, neatmetant ir jos seksualinės prigimties kaip nepatogios, gėdingos temos. Atliktas tyrimas šią hipotezę leidžia patvirtinti, nes, kaip rodo surinkta medžiaga, XX a. pirmos pusės visuomenė, ypač provincijoje, sifilio galėjo neskirti nuo kitų ligų (pavyzdžiui, odos), todėl ši lytiškai plintanti infekcija galėjo būti gydoma tais pačiais būdais, kaip ir kiti susirgimai. Be to, liaudyje sirgti „prancūzais“ buvo laikoma didele gėda, galėjusia lemti sergančiojo atskirtį nuo bendruomenės.
Šiuolaikiniai vaikų ir jaunimo situaciniai posakiai
<p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Svarbi paskata situaciniams posakiams atsirasti ir gyvuoti yra amžinas žmogaus noras šmaikštauti, nustebinti, pasakyti įtaigiau, o supykus – ir švelniau ar grubiau atsikirsti. Šiame straipsnyje pristatomi ir analizuojami XXI a. pradžioje tarp lietuvių vaikų ir jaunimo gyvuojantys situaciniai posakiai. Nusakius jų pagrindinius bruožus, būdingus analizuojamai amžiaus grupei, parodoma, kaip jie atsiskleidžia keliose šiuo metu populiariose situacinių posakių teminėse grupėse. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Jaunimas vartoja ir kelioms kartoms žinomus tradicinius posakius, bet dažnai sukuria naujų. Naujiems posakiams atsirasti postūmį duoda įvairūs aktualūs kasdieniai reiškiniai, objektai, taip pat puikiai išnaudojamos gimtosios kalbos galimybės – sąskambiai, žodžių formų sutapimai ir reikšmių įvairovė. Situaciniams posakiams, kaip ir visam dabartiniam vaikų ir jaunimo folklorui, būdingas komiškumas, absurdiškumas ir obsceniškumas. Vartojant situacinius posakius išryškėja jų žaidybinė funkcija. Tačiau šmaikščiais pasakymais ne tik pagyvinama kalba: kai kurie situaciniai posakiai (pavyzdžiui, tariami sveikinantis, dėkojant ar kivirčijantis) iš dalies atlieka ir didaktinę funkciją – jais vaikai mokomi etiketo ir teisingo elgesio taisyklių.
Tautosaka lietuvių elementoriuose XIX a. – XX a. pradžioje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Nuo XIX a. pradžios Lietuvoje išeidavo vis daugiau naujų lietuviškų elementorių. Be religinio, juose vis svarbesnis buvo pasaulietinis turinys, tad šalia maldų, tikėjimo tiesų, litanijų bei mišių tekstų leidiniuose laipsniškai rodėsi vis daugiau pasaulietinių didaktinių, grožinių kūrinių, pažintinės informacijos. XX a. pradžioje įsitvirtino pasaulietiniai elementoriai. Vienuose vyravo literatūrinės kilmės, kituose – folkloriniai kūriniai, tačiau bene dažniausiai elementorių rengėjai naudodavo ir literatūrinius, ir folklorinius tekstus. Derindami rašytinės ir žodinės tradicijų pavyzdžius autoriai siekė moralistinių, didaktinių, pažintinių, emocinio poveikio tikslų. Tyrime detaliau pristatomi ir aptariami elementoriai, pradedant Kajetono Nezabitauskio leidiniu <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Naujas mokslas skaitymo dėl mažų vaikų Žemaičių ir Lietuvos<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> (1824), baigiant elementoriais, išleistais iki 1918 m. paskelbiant Lietuvos Nepriklausomybę. Straipsnyje aptariama: 1) kokios buvusios tautosakos atsiradimo elementoriuose socialinės, kultūrinės, politinės prielaidos, 2) kokie tautosakos žanrai pasitelkiami elementoriuose, 3) kaip tautosaka derinama su kita lektūra, 4) kokiomis meninėmis, didaktinėmis bei idėjinėmis ypatybėmis išsiskiria elementoriuose pateikiama tautosaka, 5) kokie galėjo būti to meto švietėjų deklaruoti tautosakos naudojimo tikslai.
Prisitaikę, bet nepamiršę: partizanų vaikų pasakojimai apie (ne)prisitaikymą prie sovietinės okupacijos
<p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjamos pasipriešinimo ir prisitaikymo prie sovietinio režimo formos ir praktikos partizaninio karo dalyvių šeimose, remiantis 2019–2024 m. surinktais šių šeimų antrosios kartos pasakojimais. Pasipriešinimo raiška apėmė laisvės idėjų puoselėjimą, partizanavimo ir represijų atminties perdavimą vaikams, tikėjimo praktikas, užsienio radijo stočių klausymą, partizanų bei tremtinių dainų dainavimą ir režimo kritiką. Šios praktikos kompensavo tėvų patirčių nutylėjimą bei vertybiškai jas papildė. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Vaikai noriai ir su pasididžiavimu mini tėvų nesusitaikymą su sovietine tikrove, tačiau prisimena ir tai, kad šeimos buvo stebimos, o jų teisės varžomos. Vienas iš būdų prisitaikyti prie režimo ženklų buvo dalyvauti sovietinėse vaikų ir jaunimo organizacijose. Tėvai siekė, kad vaikai viešajame gyvenime neišsiskirtų iš kitų, tačiau tai buvo suvokiama kaip būtinybė, nekeičianti šeimoje puoselėjamų vertybių. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Partizanų šeimos sovietmečiu gyveno dvigubą gyvenimą: viešai prisitaikė, o privačiai išlaikė rezistencijos dvasią. Šis dvilypis veikimas formavo antrosios kartos požiūrį į šeimos ir tautos istoriją – būtent juo remdamiesi partizanų vaikai ir šiandien reflektuoja sovietinę okupaciją, partizaninio karo esmę.
„Gal jie tikrai buvo kolaborantai ir juos puolė?“ Kolaboravimo (ne)prisiminimai ir šeimos kartų atminties darbas
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">The author of the article discusses the relationship between collective memory and memory in the families in the context of issues of collaboration with the Soviet regime, presenting theoretical and methodological assumptions that enable the analysis of the symbolic work of memory performed by three generations in sixteen Lithuanian families – grandparents who remember the entire Soviet era, parents who were born and raised during this period, and grandchildren who grew up after the “break” in the 1990s. The text emphasizes issues of (implied) collaboration that arise when family members reflect on their experience of contact with the partisan war (1944–1953) and direct or indirect confrontation with the Soviet security structures. It is based on the assumption that family members encounter dominant meanings of the occupation and the repression-based regime, embedded in the collective memory and indicating how this period of the past should be remembered and evaluated. Memories related to collaboration issues force different generations to rethink their experiences and attitudes, their current assessment of them, and young family members to reflect “which side” they were on. The analysis allows us to better understand the multi-layered nature of the issues of collaboration with the Soviet regime discussed in public debates today and the complex intersection of different levels of memory, which requires witnesses of the past and their descendants to perform complex memory work.
Tikėjimai ir mokslas apie Sniego žmogų, arba Didžiapėdį: populiarūs tyrimai ir ieškojimai
<p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">1977 m. paskelbtame straipsnyje folkloristas Davidas Huffordas kritikavo nuostatą moksliniams tyrimams priskirti didesnį epistemologinį autoritetingumą negu tikėjimams. Savo požiūriui pagrįsti D. Huffordas pasitelkė Amerikoje plačiai žinomą žmogaus pavidalo būtybę, vadinamą Sniego žmogumi (angl. Sasquatch) arba Didžiapėdžiu (angl. Bigfoot), kurio egzistavimas nėra įrodytas mokslo, bet juo, pasak D. Huffordo, reikėtų tikėti, nes tai dažnai paliudyta istoriškai. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Mokslininkų bandymai paaiškinti Sniego žmogaus kilmę ir evoliuciją apima lauko tyrimus ieškant padaro gamtoje, populiarius veikalus ir muziejininkystę. Tai populiarieji tyrimai, atliekami nepriklausomai nuo akademinių ar mokslinių institucijų. Tačiau daugelis populiariųjų tyrėjų, imdamiesi veiklos ar interpretuodami jos rezultatus, stengiasi laikytis griežtų moksliškumo kriterijų ir taikytis prie mokslo tyrimams privalomų nuostatų. <p lang="en-GB" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">analizuojami populiarieji aiškinimai ir tyrimai, susiję su Sniego žmogumi – būtybe, tolydžio <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">skatinančia kvestionuoti<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> tikėjimų ir (mokslinio) pažinimo skirtį.
Autorių teisės (c) 2025 Michele Tita https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ką mums pasakoja prelato Kazimiero Stepono Šaulio egodokumentai
Prelato Kazimiero Stepono Šaulio dokumentai, sudarytojas Algimantas Katilius, Vilnius: Lietuvos nacionalinis muziejus, 2024, 292 p., ISBN 987-609-478-081-3
Apie nepamirštamą partizaną ir primirštą laisvės kainą
Apie anuos nepamirštamus laikus: Juozo Lukšos-Daumanto ir Nijolės Bražėnaitės susirašinėjimas, sudarytoja Laima Vincė-Sruoginis, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2021, 478 p., ISBN 978-609-425-309-6
Jonas ir Adolfas Mekai, Gyvenimo lai(š)kai, sudarytojas Kęstutis Pikūnas, Vilnius: Post Scriptum. Litera, 2019, 159 / 320 p., ISBN 978-609-95853-4-5
Laiškas kaip išgyvenimo būdas: Etty Hillesum atvejis
Etty Hillesum, Mąstanti barako širdis: laiškai iš Vesterborko lagerio, vertė Aušra Gudavičiūtė, Vilnius: Abigailė, 2021, 118 p., ISBN 9786098153217
Laiškai tartum Dievo pyragai. Vyskupo Teofiliaus Matulionio epistolinio palikimo knyga
Teofilius Matulionis. Laiškai, sudarytojas Vaidotas Žukas, Vilnius: Palaimintojo Teofiliaus Matulionio labdaros ir paramos fondas, 2023, 520 p., ISBN 978-609-08-0104-8