Įkurtas 2010 m. Publikuoja germanų, romanų ir slavų lingvistikos bei edukologijos tyrimų tematikos straipsnius. Registruotas Scopus nuo 2021.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Eglė Selevičienė, Nijolė Burkšaitienė. Web-based Learning Technologies in the Studies of English for Specific Purposes in Higher Education
Autorių teisės (c) 2026 Aleksander Kobylarek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Psychological Science and Linguistic Theory
In the study of human cognition, language is central in part because our species is the only surviving member of the primate lineage that is in possession of its distinctive properties. Evidence suggests that only in homo sapiens, spectacularly, did language emerge. Aside from the point of view of evolutionary origins, the other reason for language being a defining feature is its function as an indispensable instrument of higher order cognition. If language-related abilities are essential in this way, linguistics can be understood as a branch of psychology; and in general, the methods of cognitive science should be applicable to its study in every way. From another perspective, its centrality is related to the interconnectivity of language with the other higher order competencies of the mind. Thus, in all of the above, and in the following discussion, “language” should be understood as “knowledge of language.” As in all the branches of psychology, rooted in turn in biological science, attention to the relationship between applied research and theory cannot in the long run be neglected.
Autorių teisės (c) 2026 Norbert Francis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ethnocultural Elements in Indirect Translation: From Vovchok’s Ukrainian Folk Stories to Cadot’s French via Turgenev’s Mediating Text
This article examines the reproduction of culturally marked elements, including realia, phraseological expressions, and diminutive suffixes, in the indirect translation of Marko Vovchok’s Folk Stories from Ukrainian into French via Ivan Turgenev’s Russian translation. The aim of the study is to assess how the use of an intermediary language affects the rendering of cultural and stylistic aspects of the source text. The data were collected through the excerption of culture-specific units and analysed using comparative and contrastive methods. The findings show that the mediating text influences the conveyance of cultural elements in the target translation. Turgenev’s translation partially neutralises ethnocultural realia, reduces emotional expressiveness, and simplifies the folk-colloquial tone. Cadot’s French translation, based on a Russian intermediary, conveys these concepts through transliteration with explication, cultural equivalents, and descriptive adaptation, sometimes compensating for losses to ensure intelligibility for the target audience. Overall, these changes can be classified as preservation, partial adaptation, loss/neutralisation, or amplification/explanation. The analysis reveals that the translation outcomes ultimately depend on the translator’s creativity and cultural awareness. Further research on indirect translation could provide deeper insights into the reception of Ukrainian literature within the French-speaking cultural space.
Autorių teisės (c) 2026 Liudmyla Diachuk https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lietuvos gimnazistų kalbinės elgsenos požymiai ir perspektyva
Straipsnyje, remiantis 2023–2024 mokslo metais atlikto išsamaus gimnazijos klasių mokinių kalbinės elgsenos kasdieniame gyvenime vartosenos situacijos tyrimo duomenimis, kalbos gyvybingumo ir komunikacinės adaptacijos teorijos aspektais aptariami kalbos pasirinkimo įvairiose kasdienėse situacijose rezultatai, atspindintys dabartines realijas ir rodantys laukiamus pokyčius. Tyrimas parodė, kad gimnazistų kalbinė aplinka daugiausia yra lietuviška (namų kalba, bendravimas su draugais, viešojoje erdvėje, skaitant knygas, reiškiant jausmus, emocijas), anglų kalbos įtaka ryškesnė internetinėje erdvėje ir bendraujant socialiniuose tinkluose. Bendrinės kalbos ir tarmių sąveika rodo ribotą tarmių vartoseną kasdienėje komunikacijoje, tačiau stebėtina, kad tarmių vartojimas yra itin svarbus ryšio su savąja vieta, kalba, tradicija ženklas. Kitų kalbų vartojimas gali būti nulemtas vidinių ir išorinių aplinkybių, kai sąmoningai renkamasi kalbėti kita kalba arba kai to reikalauja aplinkybės. Šio tyrimo rezultatai brėžia dvi kalbinės elgsenos kryptis: pirmoji kryptis rodo stiprų ir glaudų tapatybinį ryšį su lietuvių kalba, kita kryptis atskleidžia jaunų žmonių atvirumą kitoms kalboms ir kultūroms
Autorių teisės (c) 2025 Aurelija Tamulionienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Les phrases marquantes chez Annie Ernaux : de l’hyperconscience de la langue à la transfugivité linguistique dans La Honte
Il y a des paroles qui frappent le sujet qui les entend, des paroles qui blessent le destinataire à jamais. Dès son enfance, Annie Ernaux a été marquée par des paroles percutantes qui ont traversé son existence. Néanmoins, l’écriture lui a permis d’alléger le poids que ces mots ont laissé dans sa mémoire. Le corollaire en a été une langue qui relève de l’hyperconscience linguistique, c’est-à-dire une sensibilité fort développée quant à la prise de conscience de l’utilisation de la langue dans le texte littéraire. Cet article s’attache à l’hyperconscience linguistique dans La honte (1997) d’Annie Ernaux en tant que cristallisation des paroles marquantes intériorisées autrefois par l’auteure. Concernant la méthodologie, le cadre théorique employé est principalement l’analyse du discours, tel que décrit dans J. Authier-Revuz (2019, 2005). On ne pourra faire abstraction de la psychanalyse dont la notion de « phrase marquante » a été mise en place par J. A. Miller (2024). Dans le domaine littéraire, les publications de L. Gauvin sur la notion de « surconscience linguistique » ont nourri notre recherche.
El presente narrativo en la novela lituana Mano vardas — Marytė, de Alvydas Šlepikas, y su traducción al castellano, Bajo la sombra de los lobos
Este trabajo aborda un rasgo estilístico de la novela lituana Mano vardas — Marytė y su versión castellana (Bajo la sombra de los lobos, trad. de Margarita Santos Cuesta). El uso del presente narrativo en el texto lituano confiere a la narración viveza y dinamismo, haciendo partícipe al lector del acontecer de los hechos narrados. Además, la combinación del tiempo presente con los pretéritos retrospectivos proporciona claridad a la secuencia temporal y destaca el dramatismo de los hechos narrados en presente. Aunque el tiempo presente español también puede emplearse en la narración, en la traducción se ha optado por tomar el pasado como tiempo de referencia. La comparación de algunos pasajes del texto original con su traducción nos permite observar las diferencias estilísticas: en el texto traducido se establece más distancia con los hechos narrados, al tiempo que se resta claridad a la sucesión temporal y dinamismo a la narración.
Autorių teisės (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Media Representations of Jesus Christ: The Dichotomy between the Sacred and the Profane
Today, images of Christ are used in visual media to create new meanings. This article aims to determine the relationship between the sacred and the profane as reflected in the images of Jesus on the front covers of popular magazines. In 2023, a study of around 12,000 magazine covers from 2001 to 2023 was conducted, focusing on 80 of the most popular periodical publications globally. Forty-two covers were found to include visual references to Jesus Christ and were examined using the social semiotic approach and rhetorical discourse analysis. The research confirmed that the publishing industry follows a relatively consistent policy of exploiting the image of Jesus. It can be concluded that sacral elements in the studied images tended to dominate over secular aspects. Also, the analysis confirmed that the cover images of Jesus reflect current historical, religious, and cultural contexts and accommodate the diversity of viewpoints.
Autorių teisės (c) 2025 Aistė Vitkūnė-Bajorinienė | Eglė Gabrėnaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0